# Eiropas Savienības C 280/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.280.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 280 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 16. oktobris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.280.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 280

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 16. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs |
| 2010/C 280/01 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par uzticības veicināšanu informācijas sabiedrībā, veicinot datu aizsardzību un privātumu | 1 |
| 2010/C 280/02 | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) | 16 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

2010/C 280/01

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par uzticības veicināšanu informācijas sabiedrībā, veicinot datu aizsardzību un privātumu

1

2010/C 280/02

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)

16

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 280/03 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai neceļ iebildumu (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  ) | 30 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 280/03

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai neceļ iebildumu (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus (
  1
  )

1

30

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 280/07 | Euro maiņas kurss | 31 |
| 2010/C 280/08 | Komisijas Lēmums (2010. gada 14. oktobris) Darba atsākšana Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes augsta līmeņa darba grupā CARS 21 | 32 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 280/07

Euro maiņas kurss

31

2010/C 280/08

Komisijas Lēmums (2010. gada 14. oktobris) Darba atsākšana Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes augsta līmeņa darba grupā CARS 21

CARS 21

32

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 280/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei | 37 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 280/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

BASF/Cognis

2

35

2010/C 280/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  2
  )

CVCII/Advance Properties/Huvepharma

2

36

2010/C 280/11

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

37

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Labojums pieteikuma publikācijā tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā (OV C 275, 12.10.2010.) | 39 |

Labojumi

2010/C 280/12

Labojums pieteikuma publikācijā tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā (OV C 275, 12.10.2010.)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/1

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par uzticības veicināšanu informācijas sabiedrībā, veicinot datu aizsardzību un privātumu

2010/C 280/01

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3) un jo īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU ATZINUMU.

I.   IEVADS

| 1. | Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) paver ļoti plašas iespējas visos dzīves aspektos – darbā, izklaidēs, saskarsmē un izglītībā. Tās ir neaizvietojamas mūsdienu informācijas ekonomikā un sabiedrībā kopumā. |
| --- | --- |

1.

Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT) paver ļoti plašas iespējas visos dzīves aspektos – darbā, izklaidēs, saskarsmē un izglītībā. Tās ir neaizvietojamas mūsdienu informācijas ekonomikā un sabiedrībā kopumā.

| 2. | Eiropas Savienība ir viens no pasaules vadošajiem spēkiem progresīvu IKT jomā un ir apņēmības pilna šo statusu saglabāt. Lai šo mērķi sasniegtu, ir paredzams, ka Eiropas Komisija drīzumā pieņems jauno Eiropas Digitalizācijas programmu, kuru komisāre Kroes ir pasludinājusi par prioritāti (4). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Savienība ir viens no pasaules vadošajiem spēkiem progresīvu IKT jomā un ir apņēmības pilna šo statusu saglabāt. Lai šo mērķi sasniegtu, ir paredzams, ka Eiropas Komisija drīzumā pieņems jauno Eiropas Digitalizācijas programmu, kuru komisāre Kroes ir pasludinājusi par prioritāti (4).

| 3. | EDAU apzinās IKT sniegtos ieguvumus un piekrīt, ka ES būtu jādara viss iespējamais, lai veicinātu to attīstību un plašu izmantošanu. Tāpat EDAU pilnībā atbalsta komisāres Kroes un komisāres Reding viedokli, ka personai ir jābūt šīs jaunās vides centrā (5). Personām ir jābūt iespējai paļauties uz IKT spēju nodrošināt informācijas neaizskaramību un kontrolēt tās lietojumu, kā arī jābūt drošiem, ka viņu tiesības uz privātumu un datu aizsardzību digitālajā telpā tiek cienītas. Šo tiesību ievērošana ir ļoti būtisks nosacījums, lai radītu patērētāju uzticēšanos. Savukārt šāda uzticēšanās ir izšķirošs faktors, lai pilsoņi izmantotu jaunos pakalpojumus (6). |
| --- | --- |

3.

EDAU apzinās IKT sniegtos ieguvumus un piekrīt, ka ES būtu jādara viss iespējamais, lai veicinātu to attīstību un plašu izmantošanu. Tāpat EDAU pilnībā atbalsta komisāres Kroes un komisāres Reding viedokli, ka personai ir jābūt šīs jaunās vides centrā (5). Personām ir jābūt iespējai paļauties uz IKT spēju nodrošināt informācijas neaizskaramību un kontrolēt tās lietojumu, kā arī jābūt drošiem, ka viņu tiesības uz privātumu un datu aizsardzību digitālajā telpā tiek cienītas. Šo tiesību ievērošana ir ļoti būtisks nosacījums, lai radītu patērētāju uzticēšanos. Savukārt šāda uzticēšanās ir izšķirošs faktors, lai pilsoņi izmantotu jaunos pakalpojumus (6).

| 4. | ES ir stingrs tiesiskais regulējums attiecībā uz datu/privātuma aizsardzību, un tā principi ir pilnībā piemērojami arī digitālajā laikmetā. Tomēr nedrīkst ļauties bezrūpībai. Daudzos gadījumos IKT izraisa jaunas bažas, kas nav apzinātas esošajā regulējumā. Tādēļ ir nepieciešams veikt atsevišķas darbības, lai nodrošinātu, ka ES tiesību aktos paredzētās personu tiesības arī turpmāk garantē efektīvu aizsardzību šajā jaunajā vidē. |
| --- | --- |

4.

ES ir stingrs tiesiskais regulējums attiecībā uz datu/privātuma aizsardzību, un tā principi ir pilnībā piemērojami arī digitālajā laikmetā. Tomēr nedrīkst ļauties bezrūpībai. Daudzos gadījumos IKT izraisa jaunas bažas, kas nav apzinātas esošajā regulējumā. Tādēļ ir nepieciešams veikt atsevišķas darbības, lai nodrošinātu, ka ES tiesību aktos paredzētās personu tiesības arī turpmāk garantē efektīvu aizsardzību šajā jaunajā vidē.

| 5. | Šajā atzinumā tiek apspriesti pasākumi, kurus Eiropas Savienība varētu veicināt vai īstenot, lai garantētu personu privātuma un datu aizsardzību globalizētā pasaulē, kuras virzību arī turpmāk noteiks tehnoloģijas. Tiek apspriesti gan likumdošanas, gan citi instrumenti. |
| --- | --- |

5.

Šajā atzinumā tiek apspriesti pasākumi, kurus Eiropas Savienība varētu veicināt vai īstenot, lai garantētu personu privātuma un datu aizsardzību globalizētā pasaulē, kuras virzību arī turpmāk noteiks tehnoloģijas. Tiek apspriesti gan likumdošanas, gan citi instrumenti.

| 6. | Pēc vispārēja pārskata par IKT kā jaunu parādību, kas rada gan iespējas, gan riskus, tiek apspriesta vajadzība praktiski integrēt datu un privātuma aizsardzību jau no pašiem jauno informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pirmsākumiem (dēvēts par “integrētas privātās dzīves aizsardzības”(Privacy by Design) principu). Lai panāktu šā principa ievērošanu, tiek apspriesta vajadzība iekļaut “integrētas privātās dzīves aizsardzības” principu datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā vismaz divos dažādos veidos. Pirmkārt, iestrādājot to kā vispārīgu, saistošu principu un, otrkārt, iestrādājot to noteiktās IKT jomās, kurās vērojami īpaši datu aizsardzības/privātuma neaizskaramības riski, kurus ir iespējams novērst ar pienācīgu tehnisko arhitektūru un uzbūvi. Šīs jomas ir radiofrekvenču identifikācija (RFID), sociālo tīklu lietojumprogrammas un pārlūkprogrammas. Noslēgumā tiek sniegti priekšlikumi attiecībā uz citiem rīkiem un principiem, kuru mērķis ir personas privātuma un datu aizsardzība IKT jomā. |
| --- | --- |

6.

Pēc vispārēja pārskata par IKT kā jaunu parādību, kas rada gan iespējas, gan riskus, tiek apspriesta vajadzība praktiski integrēt datu un privātuma aizsardzību jau no pašiem jauno informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pirmsākumiem (dēvēts par “integrētas privātās dzīves aizsardzības”(Privacy by Design) principu). Lai panāktu šā principa ievērošanu, tiek apspriesta vajadzība iekļaut “integrētas privātās dzīves aizsardzības” principu datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā vismaz divos dažādos veidos. Pirmkārt, iestrādājot to kā vispārīgu, saistošu principu un, otrkārt, iestrādājot to noteiktās IKT jomās, kurās vērojami īpaši datu aizsardzības/privātuma neaizskaramības riski, kurus ir iespējams novērst ar pienācīgu tehnisko arhitektūru un uzbūvi. Šīs jomas ir radiofrekvenču identifikācija (RFID), sociālo tīklu lietojumprogrammas un pārlūkprogrammas. Noslēgumā tiek sniegti priekšlikumi attiecībā uz citiem rīkiem un principiem, kuru mērķis ir personas privātuma un datu aizsardzība IKT jomā.

| 7. | Attiecībā uz iepriekš minēto atzinumā tiek rūpīgi analizēti daži jautājumi, kurus sabiedriskajā apspriešanā par privātās dzīves nākotni (7) izvirzījusi 29. panta darba grupa. Turklāt šā atzinuma pamatā ir iepriekšējie EDAU atzinumi, piemēram, 2007. gada 25. jūlija atzinums par Datu aizsardzības direktīvas īstenošanu, 2007. gada 20. decembra atzinums par radiofrekvenču identifikāciju (RFID) un divi atzinumi par E-privātuma direktīvu. (8) |
| --- | --- |

7.

Attiecībā uz iepriekš minēto atzinumā tiek rūpīgi analizēti daži jautājumi, kurus sabiedriskajā apspriešanā par privātās dzīves nākotni (7) izvirzījusi 29. panta darba grupa. Turklāt šā atzinuma pamatā ir iepriekšējie EDAU atzinumi, piemēram, 2007. gada 25. jūlija atzinums par Datu aizsardzības direktīvas īstenošanu, 2007. gada 20. decembra atzinums par radiofrekvenču identifikāciju (RFID) un divi atzinumi par E-privātuma direktīvu. (8)

II.   IKT PIEDĀVĀ JAUNAS IESPĒJAS, TAČU IZRAISA ARĪ JAUNUS RISKUS

| 8. | IKT mēdz salīdzināt ar citiem būtiskiem pagātnes izgudrojumiem, piemēram, elektrību. Kaut arī varētu būt pāragri mēģināt novērtēt IKT patieso vēsturisko ietekmi, tomēr to saikne ar ekonomikas izaugsmi attīstītajās valstīs ir nepārprotama. IKT ir izveidojušas darba vietas, ieguvumus ekonomikā un sniegušas ieguldījumu vispārējā labklājībā. IKT ietekme neaprobežojas tikai ar ekonomiku, ņemot vērā tās būtisko lomu inovāciju un radošuma attīstībā. |
| --- | --- |

8.

IKT mēdz salīdzināt ar citiem būtiskiem pagātnes izgudrojumiem, piemēram, elektrību. Kaut arī varētu būt pāragri mēģināt novērtēt IKT patieso vēsturisko ietekmi, tomēr to saikne ar ekonomikas izaugsmi attīstītajās valstīs ir nepārprotama. IKT ir izveidojušas darba vietas, ieguvumus ekonomikā un sniegušas ieguldījumu vispārējā labklājībā. IKT ietekme neaprobežojas tikai ar ekonomiku, ņemot vērā tās būtisko lomu inovāciju un radošuma attīstībā.

| 9. | Turklāt IKT ir mainījušas to, kā cilvēki strādā, sazinās un mijiedarbojas. Tā, piemēram, iedzīvotāji arvien vairāk paļaujas uz IKT attiecībā uz sociālo un ekonomisko mijiedarbību. Personas var izmantot daudzas IKT lietojumprogrammas, piemēram, e-veselības, e-transporta, e-valdības, kā arī inovatīvas interaktīvās sistēmas izklaidei un mācībām. |
| --- | --- |

9.

Turklāt IKT ir mainījušas to, kā cilvēki strādā, sazinās un mijiedarbojas. Tā, piemēram, iedzīvotāji arvien vairāk paļaujas uz IKT attiecībā uz sociālo un ekonomisko mijiedarbību. Personas var izmantot daudzas IKT lietojumprogrammas, piemēram, e-veselības, e-transporta, e-valdības, kā arī inovatīvas interaktīvās sistēmas izklaidei un mācībām.

| 10. | Apzinoties šos ieguvumus, visas Eiropas iestādes ir paudušas gatavību atbalstīt IKT kā rīku, kas nepieciešams Eiropas nozaru konkurētspējas paaugstināšanai un tās ekonomikas atlabšanas paātrināšanai. Tādēļ 2009. gada augustā Komisija pieņēma Ziņojumu par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā (9) un uzsāka sabiedrisko apspriedi par piemērotām nākotnes stratēģijām attiecībā uz IKT attīstības veicināšanu. Komisija 2009. gada 7. decembrī sniedza arī savu ieguldījumu šajā apspriedē, proti, “Post i2010 Strategy – Toward an open, green and competitive knowledge society” (10). Eiropas Parlaments tikko ir arī pieņēmis ziņojumu, kura mērķis ir sniegt vadlīnijas Komisijai digitālās programmas formulēšanā (11). |
| --- | --- |

10.

Apzinoties šos ieguvumus, visas Eiropas iestādes ir paudušas gatavību atbalstīt IKT kā rīku, kas nepieciešams Eiropas nozaru konkurētspējas paaugstināšanai un tās ekonomikas atlabšanas paātrināšanai. Tādēļ 2009. gada augustā Komisija pieņēma Ziņojumu par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā (9) un uzsāka sabiedrisko apspriedi par piemērotām nākotnes stratēģijām attiecībā uz IKT attīstības veicināšanu. Komisija 2009. gada 7. decembrī sniedza arī savu ieguldījumu šajā apspriedē, proti, “Post i2010 Strategy – Toward an open, green and competitive knowledge society” (10). Eiropas Parlaments tikko ir arī pieņēmis ziņojumu, kura mērķis ir sniegt vadlīnijas Komisijai digitālās programmas formulēšanā (11).

| 11. | Vienlaikus ar IKT attīstību saistītajām iespējām un ieguvumiem ir vērojami arī jauni riski, jo īpaši attiecībā uz privātumu un privātpersonu datu aizsardzību. IKT nereti izraisa savāktās, sašķirotās, atlasītās, pārsūtītās vai citādi saglabātās informācijas apjoma palielināšanos (nereti veidos, ko personas pat nepamana) un tādēļ pieaug arī risku skaits. |
| --- | --- |

11.

Vienlaikus ar IKT attīstību saistītajām iespējām un ieguvumiem ir vērojami arī jauni riski, jo īpaši attiecībā uz privātumu un privātpersonu datu aizsardzību. IKT nereti izraisa savāktās, sašķirotās, atlasītās, pārsūtītās vai citādi saglabātās informācijas apjoma palielināšanos (nereti veidos, ko personas pat nepamana) un tādēļ pieaug arī risku skaits.

| 12. | Piemēram, radiofrekvenču identifikācijas (RFID) mikroshēmas uz patēriņa precēm (atsevišķām) aizstāj svītru kodus. Uzlabojot informācijas plūsmu piegādes ķēdē (tādā veidā samazinot “drošības” rezervju nepieciešamību, nodrošinot precīzākas prognozes utt.), jaunajai sistēmai vajadzētu dot labumu gan uzņēmējiem, gan patērētājiem. Tomēr vienlaikus tas izraisa satraucošo iespējamību, ka dažādas personas dažādos nolūkos varētu veikt izsekošanu, izmantojot personu lietām pievienotos marķējumus. |
| --- | --- |

12.

Piemēram, radiofrekvenču identifikācijas (RFID) mikroshēmas uz patēriņa precēm (atsevišķām) aizstāj svītru kodus. Uzlabojot informācijas plūsmu piegādes ķēdē (tādā veidā samazinot “drošības” rezervju nepieciešamību, nodrošinot precīzākas prognozes utt.), jaunajai sistēmai vajadzētu dot labumu gan uzņēmējiem, gan patērētājiem. Tomēr vienlaikus tas izraisa satraucošo iespējamību, ka dažādas personas dažādos nolūkos varētu veikt izsekošanu, izmantojot personu lietām pievienotos marķējumus.

| 13. | Cits piemērs ir datu izkaisītā apstrāde (cloud computing), kas pamatā ir viesotu lietojumprogrammu pakalpojumu piegāde internetā privātpersonām un juridiskām personām. Šeit ietilpst pakalpojumi, sākot no fotoattēlu datu bāzēm, kalendāriem, tīmekļa e-pasta un klientu datu bāzēm līdz sarežģītākiem ar uzņēmējdarbību saistītiem pakalpojumiem. Gan uzņēmēju, gan privātpersonu ieguvumi ir acīmredzami: izmaksu samazināšana (novēršamās izmaksas), neatkarība no vietas (viegla piekļuve informācijai jebkurā vietā pasaulē), automatizācija (nav nepieciešami īpaši IT resursi un programmatūras modernizācija) utt. Vienlaikus pastāv ļoti reāli drošības pārrāvumu un datorpirātisma riski. Ir arī draudi zaudēt piekļuvi un kontroli attiecībā uz personas pašas datiem. |
| --- | --- |

13.

Cits piemērs ir datu izkaisītā apstrāde (cloud computing), kas pamatā ir viesotu lietojumprogrammu pakalpojumu piegāde internetā privātpersonām un juridiskām personām. Šeit ietilpst pakalpojumi, sākot no fotoattēlu datu bāzēm, kalendāriem, tīmekļa e-pasta un klientu datu bāzēm līdz sarežģītākiem ar uzņēmējdarbību saistītiem pakalpojumiem. Gan uzņēmēju, gan privātpersonu ieguvumi ir acīmredzami: izmaksu samazināšana (novēršamās izmaksas), neatkarība no vietas (viegla piekļuve informācijai jebkurā vietā pasaulē), automatizācija (nav nepieciešami īpaši IT resursi un programmatūras modernizācija) utt. Vienlaikus pastāv ļoti reāli drošības pārrāvumu un datorpirātisma riski. Ir arī draudi zaudēt piekļuvi un kontroli attiecībā uz personas pašas datiem.

| 14. | Ieguvumu un risku līdzāspastāvēšana ir vērojama arī citās jomās, kurās lieto IKT. Piemēram, e-veselība, kas var paaugstināt efektivitāti, samazināt izmaksas, paplašināt pieejamību un kopumā uzlabot veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti. Tomēr saistībā ar e-veselību nereti aktualizēts jautājums par šādas informācijas sekundārās izmantošanas leģitimitāti, kas paredz jebkādas sekundārās izmantošanas mērķu rūpīgu analīzi (12). Turklāt ar elektronisko veselības datu plašāku izmantojumu sistēmas saskaras ar nerimstošiem skandāliem, kas atklāj daudzus gadījumus, kad datorpirāti ielaužas elektronisko veselības datu sistēmās. |
| --- | --- |

14.

Ieguvumu un risku līdzāspastāvēšana ir vērojama arī citās jomās, kurās lieto IKT. Piemēram, e-veselība, kas var paaugstināt efektivitāti, samazināt izmaksas, paplašināt pieejamību un kopumā uzlabot veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti. Tomēr saistībā ar e-veselību nereti aktualizēts jautājums par šādas informācijas sekundārās izmantošanas leģitimitāti, kas paredz jebkādas sekundārās izmantošanas mērķu rūpīgu analīzi (12). Turklāt ar elektronisko veselības datu plašāku izmantojumu sistēmas saskaras ar nerimstošiem skandāliem, kas atklāj daudzus gadījumus, kad datorpirāti ielaužas elektronisko veselības datu sistēmās.

| 15. | Kopumā zināmā mērā atlikušais risks visticamāk turpinās pastāvēt pat pēc atbilstīga novērtējuma veikšanas un nepieciešamo pasākumu piemērošanas. Nulles riska situācija būtu neiespējama. Tomēr, kā norādīts turpmāk, pasākumus var un vajag īstenot, lai šādus riskus samazinātu līdz piemērotam līmenim. |
| --- | --- |

15.

Kopumā zināmā mērā atlikušais risks visticamāk turpinās pastāvēt pat pēc atbilstīga novērtējuma veikšanas un nepieciešamo pasākumu piemērošanas. Nulles riska situācija būtu neiespējama. Tomēr, kā norādīts turpmāk, pasākumus var un vajag īstenot, lai šādus riskus samazinātu līdz piemērotam līmenim.

III.   INTEGRĒTA PRIVĀTĀS DZĪVES AIZSARDZĪBA KĀ GALVENAIS RĪKS, AR KO VEICINA PRIVĀTPERSONU UZTICĒŠANOS IKT

| 16. | Praksē IKT potenciālos ieguvumus var just tikai tad, ja tiek izveidota uzticība, citiem vārdiem, ja tiek nodrošināta lietotāju vēlme paļauties uz IKT to iezīmju un sniegto ieguvumu dēļ. Šāda uzticēšanās tiks izveidota tikai tad, ja IKT ir uzticamas, drošas, personiski kontrolējamas un garantē personas datu un privātuma aizsardzību. |
| --- | --- |

16.

Praksē IKT potenciālos ieguvumus var just tikai tad, ja tiek izveidota uzticība, citiem vārdiem, ja tiek nodrošināta lietotāju vēlme paļauties uz IKT to iezīmju un sniegto ieguvumu dēļ. Šāda uzticēšanās tiks izveidota tikai tad, ja IKT ir uzticamas, drošas, personiski kontrolējamas un garantē personas datu un privātuma aizsardzību.

| 17. | Izplatīti riski un trūkumi, tādi kā iepriekš minētie, jo īpaši gadījumos, kad ir iesaistīta ļaunprātīga personas datu izmantošana vai pārkāpumi šajā jomā, tādējādi izpaužot personisku informāciju, visticamāk apdraudēs personu uzticēšanos informācijas sabiedrībai. Tas varētu nopietni apdraudēt IKT attīstību un to sniegtos potenciālos ieguvumus. |
| --- | --- |

17.

Izplatīti riski un trūkumi, tādi kā iepriekš minētie, jo īpaši gadījumos, kad ir iesaistīta ļaunprātīga personas datu izmantošana vai pārkāpumi šajā jomā, tādējādi izpaužot personisku informāciju, visticamāk apdraudēs personu uzticēšanos informācijas sabiedrībai. Tas varētu nopietni apdraudēt IKT attīstību un to sniegtos potenciālos ieguvumus.

| 18. | Vienlaikus draudus privātumam un datu aizsardzībai nevar risināt, likvidējot, nepieļaujot vai atsakoties no IKT lietošanas vai popularizēšanas. Tas nebūtu nedz iespējami, nedz reālistiski; tas neļautu personām izmantot IKT sniegtos ieguvumus un nopietni ierobežotu kopējās to sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

18.

Vienlaikus draudus privātumam un datu aizsardzībai nevar risināt, likvidējot, nepieļaujot vai atsakoties no IKT lietošanas vai popularizēšanas. Tas nebūtu nedz iespējami, nedz reālistiski; tas neļautu personām izmantot IKT sniegtos ieguvumus un nopietni ierobežotu kopējās to sniegtās priekšrocības.

| 19. | EDAU uzskata, ka daudz labāks risinājums ir IKT veidošana un attīstīšana tādā veidā, lai tiktu respektēts privātums un datu aizsardzība. Tādēļ ir ļoti būtiski iestrādāt privātumu un datu aizsardzību visā tehnoloģijas aprites ciklā, no sākotnējā projektēšanas posma līdz to galējai novietošanai, lietošanai un likvidēšanai. To parasti dēvē par “integrēto privātās dzīves aizsardzību”(PbD) un tā tiek analizēta turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

19.

EDAU uzskata, ka daudz labāks risinājums ir IKT veidošana un attīstīšana tādā veidā, lai tiktu respektēts privātums un datu aizsardzība. Tādēļ ir ļoti būtiski iestrādāt privātumu un datu aizsardzību visā tehnoloģijas aprites ciklā, no sākotnējā projektēšanas posma līdz to galējai novietošanai, lietošanai un likvidēšanai. To parasti dēvē par “integrēto privātās dzīves aizsardzību”(PbD) un tā tiek analizēta turpmāk tekstā.

| 20. | PbD var ietvert dažādas darbības atkarībā no konkrētā gadījuma vai lietojuma. Tā, piemēram, atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams likvidēt/samazināt personas datus vai novērst nevajadzīgu un/vai nevēlamu datu apstrādi. Citos gadījumos PbD var ietvert rīkus, ar kuru palīdzību var uzlabot personu kontroli pār saviem datiem. Šādi pasākumi būtu jāapsver, formulējot standartus un/vai labo praksi. Tos var arī iestrādāt informācijas un komunikāciju sistēmu arhitektūrā vai arī to vienību struktūrās, kas apstrādā personas datus. |
| --- | --- |

20.

PbD var ietvert dažādas darbības atkarībā no konkrētā gadījuma vai lietojuma. Tā, piemēram, atsevišķos gadījumos var būt nepieciešams likvidēt/samazināt personas datus vai novērst nevajadzīgu un/vai nevēlamu datu apstrādi. Citos gadījumos PbD var ietvert rīkus, ar kuru palīdzību var uzlabot personu kontroli pār saviem datiem. Šādi pasākumi būtu jāapsver, formulējot standartus un/vai labo praksi. Tos var arī iestrādāt informācijas un komunikāciju sistēmu arhitektūrā vai arī to vienību struktūrās, kas apstrādā personas datus.

III.1.   Dažādās IKT vidēs piemērojamais integrētas privātās dzīves aizsardzības princips un tā ietekme

| 21. | Nepieciešamība piemērot PbD principu ir vērojama daudzās dažādās IKT vidēs. Tā, piemēram, veselības aprūpes nozare arvien vairāk paļaujas uz IKT infrastruktūru, kas nereti ietver ar pacientu veselību saistītas informācijas centralizētu uzkrāšanu. PbD principa piemērošana veselības aprūpes nozarē nozīmētu dažādu pasākumu piemērotības izvērtēšanu, piemēram, iespēju makismāli samazināt centralizēti glabājamo datu apjomu vai ierobežot to līdz indeksam, izmantot šifrēšanas rīkus, piešķirt piekļuves tiesības, stingri balstoties uz principu “nepieciešams zināt”, padarīt datus anonīmus, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami utt. |
| --- | --- |

21.

Nepieciešamība piemērot PbD principu ir vērojama daudzās dažādās IKT vidēs. Tā, piemēram, veselības aprūpes nozare arvien vairāk paļaujas uz IKT infrastruktūru, kas nereti ietver ar pacientu veselību saistītas informācijas centralizētu uzkrāšanu. PbD principa piemērošana veselības aprūpes nozarē nozīmētu dažādu pasākumu piemērotības izvērtēšanu, piemēram, iespēju makismāli samazināt centralizēti glabājamo datu apjomu vai ierobežot to līdz indeksam, izmantot šifrēšanas rīkus, piešķirt piekļuves tiesības, stingri balstoties uz principu “nepieciešams zināt”, padarīt datus anonīmus, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami utt.

| 22. | Līdzīgi arī transporta sistēmas arvien biežāk tiek nodrošinātas ar modernām IKT lietojumprogrammām ar noklusējuma iestatījumiem, kas mijiedarbojas ar transportlīdzekli un tā vidi, īstenojot dažādus mērķus un funkcijas. Tā, piemēram, automobiļi arvien vairāk tiek aprīkoti ar jaunām IKT funkcijām (GPS, GSM, sensoru tīkls utt.), kas norāda ne tikai to atrašanās vietu, bet arī faktisko tehnisko stāvokli. Šo informāciju varētu izmantot, piemēram, lai aizstātu esošo ceļa nodokļa sistēmu ar ceļa nodevu, kas balstīta uz lietošanas biežumu. PbD piemērošanai šādu sistēmu arhitektūras izveidē vajadzētu atbalstīt pēc iespējas retāku personas datu apstrādi un tālāku pārsūtīšanu (13). Saskaņā ar šo principu centralizētas arhitektūras vietā priekšroka būtu dodama decentralizētai vai daļēji decentralizētai arhitektūrai, kas ierobežo datu izpaušanu un novietošanu līdz centrālajam punktam. |
| --- | --- |

22.

Līdzīgi arī transporta sistēmas arvien biežāk tiek nodrošinātas ar modernām IKT lietojumprogrammām ar noklusējuma iestatījumiem, kas mijiedarbojas ar transportlīdzekli un tā vidi, īstenojot dažādus mērķus un funkcijas. Tā, piemēram, automobiļi arvien vairāk tiek aprīkoti ar jaunām IKT funkcijām (GPS, GSM, sensoru tīkls utt.), kas norāda ne tikai to atrašanās vietu, bet arī faktisko tehnisko stāvokli. Šo informāciju varētu izmantot, piemēram, lai aizstātu esošo ceļa nodokļa sistēmu ar ceļa nodevu, kas balstīta uz lietošanas biežumu. PbD piemērošanai šādu sistēmu arhitektūras izveidē vajadzētu atbalstīt pēc iespējas retāku personas datu apstrādi un tālāku pārsūtīšanu (13). Saskaņā ar šo principu centralizētas arhitektūras vietā priekšroka būtu dodama decentralizētai vai daļēji decentralizētai arhitektūrai, kas ierobežo datu izpaušanu un novietošanu līdz centrālajam punktam.

| 23. | Minētie piemēri apliecina, ka gadījumos, kad informācijas un komunikāciju tehnoloģijas tiek veidotas saskaņā ar PbD principu, ir iespējams ievērojami samazināt riskus privātumam un datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

23.

Minētie piemēri apliecina, ka gadījumos, kad informācijas un komunikāciju tehnoloģijas tiek veidotas saskaņā ar PbD principu, ir iespējams ievērojami samazināt riskus privātumam un datu aizsardzībai.

III.2.   Nepietiekama PbD principa piemērošana IKT ieviešanā

| 24. | Būtisks jautājums ir, vai uzņēmēji, IKT ražotāji/nodrošinātāji un datu apstrādātāji ir ieinteresēti PbD principa popularizēšanā un iestrādāšanā IKT. Šajā kontekstā svarīgi ir arī izvērtēt PbD pieprasījumu. |
| --- | --- |

24.

Būtisks jautājums ir, vai uzņēmēji, IKT ražotāji/nodrošinātāji un datu apstrādātāji ir ieinteresēti PbD principa popularizēšanā un iestrādāšanā IKT. Šajā kontekstā svarīgi ir arī izvērtēt PbD pieprasījumu.

| 25. | Komisija 2007. gadā publicēja paziņojumu, aicinot uzņēmējus izmantot inovāciju iespējas, lai radītu un ieviestu privātumu uzlabojošās tehnoloģijas (PETs), šādi uzlabojot privātuma un personas datu aizsardzību no paša attīstības cikla sākuma (14). |
| --- | --- |

25.

Komisija 2007. gadā publicēja paziņojumu, aicinot uzņēmējus izmantot inovāciju iespējas, lai radītu un ieviestu privātumu uzlabojošās tehnoloģijas (PETs), šādi uzlabojot privātuma un personas datu aizsardzību no paša attīstības cikla sākuma (14).

| 26. | Šobrīd pieejamie fakti liecina, ka ne IKT ražotāji, ne datu apstrādātāji (ne privātajā, ne sabiedriskajā sektorā) nav spējuši sistemātiski īstenot vai popularizēt PbD. Ir minēti dažādi pamatojumi, tostarp finansiālo stimulu vai institucionālā atbalsta trūkums, nepietiekams pieprasījums utt. (15) |
| --- | --- |

26.

Šobrīd pieejamie fakti liecina, ka ne IKT ražotāji, ne datu apstrādātāji (ne privātajā, ne sabiedriskajā sektorā) nav spējuši sistemātiski īstenot vai popularizēt PbD. Ir minēti dažādi pamatojumi, tostarp finansiālo stimulu vai institucionālā atbalsta trūkums, nepietiekams pieprasījums utt. (15)

| 27. | Vienlaikus lietotāju pieprasījums pēc PbD ir bijis diezgan zems. IKT produktu un pakalpojumu lietotāji varētu ar pilnām tiesībām uzskatīt, ka to privātums un personas dati ir aizsargāti de facto, kaut arī daudzos gadījumos tā nebūt nav. Dažos gadījumos viņi vienkārši nav spējīgi veikt nepieciešamos drošības pasākumus, lai aizsargātu savus personiskos vai citu datus. Nereti iemesls ir pilnīgu vai pat daļēju zināšanu trūkums attiecībā uz riskiem. Tā, piemēram, kopumā jaunieši ignorē privātuma riskus, kas saistīti ar personiskas informācijas norādīšanu sabiedriskajā tīmeklī un neņem vērā privātuma iestatījumus. Savukārt citi lietotāji apzinās riskus, bet, iespējams, viņiem nav nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai piemērotu aizsardzības tehnoloģijas, piemēram, tādas, kas aizsargā interneta savienojumu, vai arī lai mainītu pārlūkprogrammu iestatījumus, tādējādi samazinot profilēšanu, kas balstīta uz viņu tīklklejošanas novērošanu. |
| --- | --- |

27.

Vienlaikus lietotāju pieprasījums pēc PbD ir bijis diezgan zems. IKT produktu un pakalpojumu lietotāji varētu ar pilnām tiesībām uzskatīt, ka to privātums un personas dati ir aizsargāti de facto, kaut arī daudzos gadījumos tā nebūt nav. Dažos gadījumos viņi vienkārši nav spējīgi veikt nepieciešamos drošības pasākumus, lai aizsargātu savus personiskos vai citu datus. Nereti iemesls ir pilnīgu vai pat daļēju zināšanu trūkums attiecībā uz riskiem. Tā, piemēram, kopumā jaunieši ignorē privātuma riskus, kas saistīti ar personiskas informācijas norādīšanu sabiedriskajā tīmeklī un neņem vērā privātuma iestatījumus. Savukārt citi lietotāji apzinās riskus, bet, iespējams, viņiem nav nepieciešamās tehniskās zināšanas, lai piemērotu aizsardzības tehnoloģijas, piemēram, tādas, kas aizsargā interneta savienojumu, vai arī lai mainītu pārlūkprogrammu iestatījumus, tādējādi samazinot profilēšanu, kas balstīta uz viņu tīklklejošanas novērošanu.

| 28. | Vienlaikus privātuma un datu aizsardzības apdraudējums ir ļoti reāls. Ja privātums un datu aizsardzība nav ņemta vērā jau no sākuma, tad nereti ir pārāk vēlu un ekonomiski pārāk neizdevīgi šādas sistēmas izlabot, kā arī pārāk vēlu, lai novērstu jau nodarīto ļaunumu. Iepriekšējos gados vērojamais datu krātuvju uzlaušanas gadījumu skaita pieaugums pilnībā ilustrē šo problēmu un apstiprina integrētas privātās dzīves aizsardzības nepieciešamību. |
| --- | --- |

28.

Vienlaikus privātuma un datu aizsardzības apdraudējums ir ļoti reāls. Ja privātums un datu aizsardzība nav ņemta vērā jau no sākuma, tad nereti ir pārāk vēlu un ekonomiski pārāk neizdevīgi šādas sistēmas izlabot, kā arī pārāk vēlu, lai novērstu jau nodarīto ļaunumu. Iepriekšējos gados vērojamais datu krātuvju uzlaušanas gadījumu skaita pieaugums pilnībā ilustrē šo problēmu un apstiprina integrētas privātās dzīves aizsardzības nepieciešamību.

| 29. | Iepriekš minētais acīmredzami norāda, ka IKT ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz tehnoloģijām, kas paredzētas personas datu apstrādei, būtu kopā ar datu apstrādātājiem jābūt atbildīgiem par to, lai tajās būtu iestrādāti datu un privātuma aizsardzības mehānismi. Daudzos gadījumos tas nozīmētu, ka privātums būtu jāiestrādā pēc noklusējuma. |
| --- | --- |

29.

Iepriekš minētais acīmredzami norāda, ka IKT ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem attiecībā uz tehnoloģijām, kas paredzētas personas datu apstrādei, būtu kopā ar datu apstrādātājiem jābūt atbildīgiem par to, lai tajās būtu iestrādāti datu un privātuma aizsardzības mehānismi. Daudzos gadījumos tas nozīmētu, ka privātums būtu jāiestrādā pēc noklusējuma.

| 30. | Šajā kontekstā būtu jāapsver pasākumi, kas jāveic politikas veidotājiem, lai veicinātu PbD principa iestrādāšanu IKT attīstībā. Pirmkārt, ir jāsaprot, vai esošais datu aizsardzības tiesiskais regulējums ietver pietiekamus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka PbD principu īsteno gan datu apstrādātāji, gan IKT ražotāji/attīstītāji. Otrkārt, ir jānoskaidro, kas būtu jādara saistībā ar Eiropas Digitalizācijas programmu, lai nodrošinātu, ka IKT nozare veido patērētāju uzticēšanos. |
| --- | --- |

30.

Šajā kontekstā būtu jāapsver pasākumi, kas jāveic politikas veidotājiem, lai veicinātu PbD principa iestrādāšanu IKT attīstībā. Pirmkārt, ir jāsaprot, vai esošais datu aizsardzības tiesiskais regulējums ietver pietiekamus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka PbD principu īsteno gan datu apstrādātāji, gan IKT ražotāji/attīstītāji. Otrkārt, ir jānoskaidro, kas būtu jādara saistībā ar Eiropas Digitalizācijas programmu, lai nodrošinātu, ka IKT nozare veido patērētāju uzticēšanos.

IV.   INTEGRĒTAS PRIVĀTĀS DZĪVES AIZSARDZĪBAS PRINCIPA IESTRĀDE ES TIESĪBU AKTOS UN POLITIKĀ

IV.1.   Esošais datu aizsardzības un privātuma tiesiskais regulējums

| 31. | ES ir spēcīgs datu aizsardzības un privātuma regulējums, kas iestrādāts Direktīvā 95/46/EK (16), Direktīvā 2002/58/EK (17), kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas (18) un Eiropas Kopienu Tiesas praksē. |
| --- | --- |

31.

ES ir spēcīgs datu aizsardzības un privātuma regulējums, kas iestrādāts Direktīvā 95/46/EK (16), Direktīvā 2002/58/EK (17), kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas (18) un Eiropas Kopienu Tiesas praksē.

| 32. | Datu aizsardzības direktīva attiecas uz “jebkuru ar personas datiem veiktu darbību vai darbību kopumu” (vākšana, uzglabāšana, atklāšana utt.). Tajā ir noteikti principi un pienākumi, kas jāievēro tiem, kas apstrādā personas datus (“datu apstrādātāji”). Tajā ir paredzētas personas tiesības, piemēram, tiesības piekļūt personas datiem. E-privātuma direktīva īpaši attiecas uz privātuma aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (19). |
| --- | --- |

32.

Datu aizsardzības direktīva attiecas uz “jebkuru ar personas datiem veiktu darbību vai darbību kopumu” (vākšana, uzglabāšana, atklāšana utt.). Tajā ir noteikti principi un pienākumi, kas jāievēro tiem, kas apstrādā personas datus (“datu apstrādātāji”). Tajā ir paredzētas personas tiesības, piemēram, tiesības piekļūt personas datiem. E-privātuma direktīva īpaši attiecas uz privātuma aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (19).

| 33. | Spēkā esošā Datu aizsardzības direktīva neietver skaidru prasību attiecībā uz PbD. Tomēr tā ietver netiešus nosacījumus, atbilstoši kuriem dažādās situācijās ir iespējams pieprasīt PbD principa īstenošanu. Jo īpaši tās 17. pants paredz, ka datu apstrādātāji īsteno atbilstošus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai novērstu nelikumīgu datu apstrādi (20). PbD tādējādi ir ietverts ļoti vispārīgā veidā. Turklāt direktīvas nosacījumi galvenokārt ir adresēti datu apstrādātājiem un personas datu apstrādei. Nosacījumi skaidri neparedz, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijās ir jāievēro privātums un datu aizsardzība, kā nodrošināšanai ir nepieciešams vērsties arī pie IKT izstrādātājiem un ražotājiem, tostarp ietverot standartizācijas posmā veiktās darbības. |
| --- | --- |

33.

Spēkā esošā Datu aizsardzības direktīva neietver skaidru prasību attiecībā uz PbD. Tomēr tā ietver netiešus nosacījumus, atbilstoši kuriem dažādās situācijās ir iespējams pieprasīt PbD principa īstenošanu. Jo īpaši tās 17. pants paredz, ka datu apstrādātāji īsteno atbilstošus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai novērstu nelikumīgu datu apstrādi (20). PbD tādējādi ir ietverts ļoti vispārīgā veidā. Turklāt direktīvas nosacījumi galvenokārt ir adresēti datu apstrādātājiem un personas datu apstrādei. Nosacījumi skaidri neparedz, ka informācijas un komunikāciju tehnoloģijās ir jāievēro privātums un datu aizsardzība, kā nodrošināšanai ir nepieciešams vērsties arī pie IKT izstrādātājiem un ražotājiem, tostarp ietverot standartizācijas posmā veiktās darbības.

| 34. | E-privātuma direktīva ir konkrētāka. Tās 14. panta 3. punktā noteikts, ka “Ja nepieciešams, var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka gala iekārta ir veidota tā, lai tā būtu savietojama ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt to personas datu izmantošanu, saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK un Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģijas un komunikāciju jomā”. Tomēr šis nosacījums nekad nav bijis piemērots (21). |
| --- | --- |

34.

E-privātuma direktīva ir konkrētāka. Tās 14. panta 3. punktā noteikts, ka “Ja nepieciešams, var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka gala iekārta ir veidota tā, lai tā būtu savietojama ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt to personas datu izmantošanu, saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK un Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģijas un komunikāciju jomā”. Tomēr šis nosacījums nekad nav bijis piemērots (21).

| 35. | Lai gan abu direktīvu iepriekš minētie nosacījumi palīdz integrētas privātās dzīves aizsardzības principa veicināšanā, faktiski ar tiem nav bijis pietiekami, lai nodrošinātu privātuma iekļaušanu IKT. |
| --- | --- |

35.

Lai gan abu direktīvu iepriekš minētie nosacījumi palīdz integrētas privātās dzīves aizsardzības principa veicināšanā, faktiski ar tiem nav bijis pietiekami, lai nodrošinātu privātuma iekļaušanu IKT.

| 36. | Šīs situācijas rezultātā tiesību akti pietiekami precīzi nenosaka, ka IKT tiek veidotas saskaņā ar PbD principu. Tāpat arī datu aizsardzības iestādēm nav pietiekamu tiesību, lai nodrošinātu PbD principa iestrādi. Rezultāts ir neefektivitāte. Tā, piemēram, datu aizsardzības iestādes būtu tiesīgas sodīt par nespēju izpildīt personas piekļuves pieprasījumu un tām būs tiesības pieprasīt noteiktu pasākumu īstenošanu, lai novērstu datu prettiesisku apstrādi. Tomēr ne vienmēr ir pietiekami skaidrs, vai to tiesības ir gana plašas, lai pieprasītu tādas sistēmas izveidi, kas veicina personu datu aizsardzības tiesības (22). Piemēram, pamatojoties uz esošo tiesību aktu nosacījumiem, nav skaidrs, vai būtu iespējams pieprasīt, lai informācijas sistēmas arhitektūru veido tā, lai veicinātu situāciju, kurā uzņēmumi personu piekļuves pieprasījumus varētu apstrādāt ātrāk un automātiski. Turklāt vēlāki mēģinājumi mainīt tehnoloģiju pēc tās izstrādes un novietošanas var kļūt par risinājumu savārstījumu, kas nedarbojas pilnīgi un ir finansiāli apgrūtinoši. |
| --- | --- |

36.

Šīs situācijas rezultātā tiesību akti pietiekami precīzi nenosaka, ka IKT tiek veidotas saskaņā ar PbD principu. Tāpat arī datu aizsardzības iestādēm nav pietiekamu tiesību, lai nodrošinātu PbD principa iestrādi. Rezultāts ir neefektivitāte. Tā, piemēram, datu aizsardzības iestādes būtu tiesīgas sodīt par nespēju izpildīt personas piekļuves pieprasījumu un tām būs tiesības pieprasīt noteiktu pasākumu īstenošanu, lai novērstu datu prettiesisku apstrādi. Tomēr ne vienmēr ir pietiekami skaidrs, vai to tiesības ir gana plašas, lai pieprasītu tādas sistēmas izveidi, kas veicina personu datu aizsardzības tiesības (22). Piemēram, pamatojoties uz esošo tiesību aktu nosacījumiem, nav skaidrs, vai būtu iespējams pieprasīt, lai informācijas sistēmas arhitektūru veido tā, lai veicinātu situāciju, kurā uzņēmumi personu piekļuves pieprasījumus varētu apstrādāt ātrāk un automātiski. Turklāt vēlāki mēģinājumi mainīt tehnoloģiju pēc tās izstrādes un novietošanas var kļūt par risinājumu savārstījumu, kas nedarbojas pilnīgi un ir finansiāli apgrūtinoši.

| 37. | EDAU viedoklis, ko atbalsta arī 29. panta darba grupa (23), ir tāds, ka esošajā tiesiskajā regulējumā būtu vieta precīzāk noteiktam PbD principa apstiprinājumam. |
| --- | --- |

37.

EDAU viedoklis, ko atbalsta arī 29. panta darba grupa (23), ir tāds, ka esošajā tiesiskajā regulējumā būtu vieta precīzāk noteiktam PbD principa apstiprinājumam.

IV.2.   Integrētas privātās dzīves aizsardzības principa iekļaušana dažādos līmeņos

| 38. | Šajā kontekstā EDAU iesaka Komisijai īstenot četrus darbības virzienus:






  a) | ierosināt datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā iekļaut vispārīgu nosacījumu attiecībā uz PbD; |
| --- | --- | --- |

38.

Šajā kontekstā EDAU iesaka Komisijai īstenot četrus darbības virzienus:

a)

ierosināt datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā iekļaut vispārīgu nosacījumu attiecībā uz PbD;

| b) | šo vispārīgo nosacījumu rūpīgi attīstīt īpašos nosacījumos, ierosinot īpašus tiesiskos instrumentus dažādās nozarēs. Šos īpašos nosacījumus jau šobrīd varētu iestrādāt tiesiskajos instrumentos, pamatojoties uz Datu aizsardzības direktīvas 17. pantu (un citiem spēkā esošiem tiesību aktiem); |
| --- | --- |

b)

šo vispārīgo nosacījumu rūpīgi attīstīt īpašos nosacījumos, ierosinot īpašus tiesiskos instrumentus dažādās nozarēs. Šos īpašos nosacījumus jau šobrīd varētu iestrādāt tiesiskajos instrumentos, pamatojoties uz Datu aizsardzības direktīvas 17. pantu (un citiem spēkā esošiem tiesību aktiem);

| c) | iekļaut PbD kā galveno principu Eiropas Digitalizācijas programmā; |
| --- | --- |

c)

iekļaut PbD kā galveno principu Eiropas Digitalizācijas programmā;

| d) | ieviest PbD kā principu citās ES iniciatīvās (galvenokārt ar likumdošanu nesaistītās). |
| --- | --- |

d)

ieviest PbD kā principu citās ES iniciatīvās (galvenokārt ar likumdošanu nesaistītās).

Vispārīgs nosacījums attiecībā uz PbD

| 39. | EDAU ierosina esošajā datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā neatgriezeniskā un nepārprotamā veidā iekļaut integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Tas padarītu PbD principu stiprāku, skaidrāku un paredzēs tā efektīvu īstenošanu, papildus sniedzot vairāk leģitimitātes par tā ieviešanu atbildīgajām iestādēm pieprasīt tā de facto piemērošanu praksē. Tas ir jo īpaši nepieciešams, ņemot vērā iepriekš minētos faktus – ne tikai tādēļ, ka princips ir svarīgs uzticēšanās veicināšanas rīks, bet arī tādēļ, ka tas būtu stimuls ieinteresētajām personām ieviest PbD un uzlabot esošajā tiesiskajā regulējumā iekļautās garantijas. |
| --- | --- |

39.

EDAU ierosina esošajā datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā neatgriezeniskā un nepārprotamā veidā iekļaut integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Tas padarītu PbD principu stiprāku, skaidrāku un paredzēs tā efektīvu īstenošanu, papildus sniedzot vairāk leģitimitātes par tā ieviešanu atbildīgajām iestādēm pieprasīt tā de facto piemērošanu praksē. Tas ir jo īpaši nepieciešams, ņemot vērā iepriekš minētos faktus – ne tikai tādēļ, ka princips ir svarīgs uzticēšanās veicināšanas rīks, bet arī tādēļ, ka tas būtu stimuls ieinteresētajām personām ieviest PbD un uzlabot esošajā tiesiskajā regulējumā iekļautās garantijas.

| 40. | Šis priekšlikums ir balstīts uz 29. panta darba grupas ieteikumu ieviest “integrētas privātās dzīves aizsardzību” kā vispārīgu principu datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā, jo īpaši, Datu aizsardzības direktīvā. Atbilstīgi 29. panta darba grupai: “Šim principam vajadzētu būt saistošam tehnoloģiju izstrādātājiem un ražotājiem, kā arī datu apstrādātājiem, kas nolēmuši iegūt un izmantot IKT. Viņiem būtu jāuzliek par pienākumu ievērot tehnoloģisku datu aizsardzību jau informācijas-tehnoloģiju procedūru un sistēmu plānošanas posmā. Šādu sistēmu un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī apstrādātājiem būtu jādemonstrē, ka viņi ir veikuši visus nepieciešamos pasākumus, lai ievērotu šos nosacījumus.” |
| --- | --- |

40.

Šis priekšlikums ir balstīts uz 29. panta darba grupas ieteikumu ieviest “integrētas privātās dzīves aizsardzību” kā vispārīgu principu datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā, jo īpaši, Datu aizsardzības direktīvā. Atbilstīgi 29. panta darba grupai: “Šim principam vajadzētu būt saistošam tehnoloģiju izstrādātājiem un ražotājiem, kā arī datu apstrādātājiem, kas nolēmuši iegūt un izmantot IKT. Viņiem būtu jāuzliek par pienākumu ievērot tehnoloģisku datu aizsardzību jau informācijas-tehnoloģiju procedūru un sistēmu plānošanas posmā. Šādu sistēmu un pakalpojumu sniedzējiem, kā arī apstrādātājiem būtu jādemonstrē, ka viņi ir veikuši visus nepieciešamos pasākumus, lai ievērotu šos nosacījumus.”

| 41. | EDAU arī atzinīgi vērtē komisāres Viviane Reding atbalstu integrētas privātās dzīves aizsardzības principam kontekstā ar Datu aizsardzības direktīvas pārskata paziņošanu (24). |
| --- | --- |

41.

EDAU arī atzinīgi vērtē komisāres Viviane Reding atbalstu integrētas privātās dzīves aizsardzības principam kontekstā ar Datu aizsardzības direktīvas pārskata paziņošanu (24).

| 42. | Iepriekš minētais nosaka šāda regulējuma saturu. Pirmais un svarīgākais – vispārīgajam integrētas privātās dzīves aizsardzības principam vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam. Ar šo principu nebūtu jāmēģina regulēt tehnoloģiju, tas ir, tam nevajadzētu ietvert konkrētus specifiskus risinājumus. Tā vietā tam būtu jānosaka, ka esošie privātuma un datu aizsardzības principi būtu jāintegrē informācijas un komunikāciju sistēmās un risinājumos. Tas ļautu ieinteresētajām personām, ražotājiem, datu apstrādātājiem un datu aizsardzības iestādēm interpretēt principa nozīmi atbilstīgi katram konkrētajam gadījumam. Otrkārt, principa ievērošanai būtu jābūt saistošai dažādos posmos, sākot no standartu noteikšanas un arhitektūras izveides līdz brīdim, kad datu apstrādātāji tos ievieš. |
| --- | --- |

42.

Iepriekš minētais nosaka šāda regulējuma saturu. Pirmais un svarīgākais – vispārīgajam integrētas privātās dzīves aizsardzības principam vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam. Ar šo principu nebūtu jāmēģina regulēt tehnoloģiju, tas ir, tam nevajadzētu ietvert konkrētus specifiskus risinājumus. Tā vietā tam būtu jānosaka, ka esošie privātuma un datu aizsardzības principi būtu jāintegrē informācijas un komunikāciju sistēmās un risinājumos. Tas ļautu ieinteresētajām personām, ražotājiem, datu apstrādātājiem un datu aizsardzības iestādēm interpretēt principa nozīmi atbilstīgi katram konkrētajam gadījumam. Otrkārt, principa ievērošanai būtu jābūt saistošai dažādos posmos, sākot no standartu noteikšanas un arhitektūras izveides līdz brīdim, kad datu apstrādātāji tos ievieš.

Īpašo tiesisko instrumentu nosacījumi

| 43. | Balstoties uz esošo tiesisko regulējumu, kā arī iepriekš ierosināto vispārīgo nosacījumu pēc tā pieņemšanas, PbD princips ir jāintegrē esošajos un topošajos likumdošanas instrumentos. Tā, piemēram, atbilstīgi pašreizējām ar inteliģentajām transporta sistēmām saistītajām iniciatīvām Komisijai būs īpaša sākotnēja atbildība par pasākumu, standartizācijas iniciatīvu, procedūru un labās prakses definēšanu. Šo uzdevumu izpildē PbD principam būtu piešķirama svarīgākā nozīme. |
| --- | --- |

43.

Balstoties uz esošo tiesisko regulējumu, kā arī iepriekš ierosināto vispārīgo nosacījumu pēc tā pieņemšanas, PbD princips ir jāintegrē esošajos un topošajos likumdošanas instrumentos. Tā, piemēram, atbilstīgi pašreizējām ar inteliģentajām transporta sistēmām saistītajām iniciatīvām Komisijai būs īpaša sākotnēja atbildība par pasākumu, standartizācijas iniciatīvu, procedūru un labās prakses definēšanu. Šo uzdevumu izpildē PbD principam būtu piešķirama svarīgākā nozīme.

| 44. | Tāpat EDAU norāda, ka integrētas privātās dzīves aizsardzības principam ir īpaša nozīme arī attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu, jo īpaši saistībā ar informācijas pārvaldības stratēģijas mērķiem, kas paredzēti Stokholmas programmā (25). Atzinumā saistībā ar Stokholmas programmu EDAU uzsvēra, ka informācijas apmaiņas arhitektūra būtu jābalsta uz “integrētu privātās dzīves aizsardzību” (26). “Proti, tas nozīmē, ka informācijas sistēmas, kuras tiek plānotas sabiedrības drošības mērķiem, vienmēr ir jāizstrādā saskaņā ar principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”.” |
| --- | --- |

44.

Tāpat EDAU norāda, ka integrētas privātās dzīves aizsardzības principam ir īpaša nozīme arī attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu, jo īpaši saistībā ar informācijas pārvaldības stratēģijas mērķiem, kas paredzēti Stokholmas programmā (25). Atzinumā saistībā ar Stokholmas programmu EDAU uzsvēra, ka informācijas apmaiņas arhitektūra būtu jābalsta uz “integrētu privātās dzīves aizsardzību” (26). “Proti, tas nozīmē, ka informācijas sistēmas, kuras tiek plānotas sabiedrības drošības mērķiem, vienmēr ir jāizstrādā saskaņā ar principu “konstrukcijā iekļauta privātās dzīves neaizskaramība”.”

| 45. | 29. panta darba grupa savā atzinumā par privātuma nākotni (27) vēl konkrētāk uzstāj uz to, ka attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu – tas ir, jomās, kurās valsts sektora iestādes ir galvenās dalībnieces un kurās uzraudzību palielinoši pasākumi tieši skar pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību – integrētas privātās dzīves aizsardzības nosacījumi būtu jāpadara obligāti ievērojami. Valdības ar šo nosacījumu ieviešanu informācijas sistēmās veicinātu integrētu privātās dzīves aizsardzību kā attīstību veicinoši pasūtītāji. |
| --- | --- |

45.

29. panta darba grupa savā atzinumā par privātuma nākotni (27) vēl konkrētāk uzstāj uz to, ka attiecībā uz brīvību, drošību un tiesiskumu – tas ir, jomās, kurās valsts sektora iestādes ir galvenās dalībnieces un kurās uzraudzību palielinoši pasākumi tieši skar pamattiesības uz privātumu un datu aizsardzību – integrētas privātās dzīves aizsardzības nosacījumi būtu jāpadara obligāti ievērojami. Valdības ar šo nosacījumu ieviešanu informācijas sistēmās veicinātu integrētu privātās dzīves aizsardzību kā attīstību veicinoši pasūtītāji.

PbD kā pamatprincips Eiropas Digitalizācijas programmā

| 46. | Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas kļūst arvien sarežģītākas un ietver lielākus privātuma un datu aizsardzības riskus. Kopumā digitālā informācija, kurai ir vieglāk piekļūt, kuru ir vieglāk kopēt un pārsūtīt, ir pakļauta lielākam riskam nekā informācija, kas tiek glabāta uz papīra. Virzoties uz savstarpēji savienotu objektu tīmekļiem, riski pieaugs. Jo lielāki ir privātuma/datu aizsardzības riski, jo lielāks būs pieprasījums pēc uzlabotiem datu/privātuma aizsardzības mehānismiem. Tādēļ PbD īstenošanas nepieciešamības pamatojums ir neatspēkojamāks IKT nozarē. Papildus, kā aprakstīts iepriekš, personu uzticēšanās IKT ir pamats tam, lai pilsoņi pieņemtu šos jaunos pakalpojumus, savukārt privātums un datu aizsardzība ir šīs uzticības stūrakmeņi. |
| --- | --- |

46.

Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas kļūst arvien sarežģītākas un ietver lielākus privātuma un datu aizsardzības riskus. Kopumā digitālā informācija, kurai ir vieglāk piekļūt, kuru ir vieglāk kopēt un pārsūtīt, ir pakļauta lielākam riskam nekā informācija, kas tiek glabāta uz papīra. Virzoties uz savstarpēji savienotu objektu tīmekļiem, riski pieaugs. Jo lielāki ir privātuma/datu aizsardzības riski, jo lielāks būs pieprasījums pēc uzlabotiem datu/privātuma aizsardzības mehānismiem. Tādēļ PbD īstenošanas nepieciešamības pamatojums ir neatspēkojamāks IKT nozarē. Papildus, kā aprakstīts iepriekš, personu uzticēšanās IKT ir pamats tam, lai pilsoņi pieņemtu šos jaunos pakalpojumus, savukārt privātums un datu aizsardzība ir šīs uzticības stūrakmeņi.

| 47. | Iepriekš minētais norāda uz to, ka IKT attīstības stratēģijai ir jāietver nepieciešamība iestrādāt privātumu un datu aizsardzību kā neatņemamu IKT elementu, tas ir, jāņem vērā integrētas privātās dzīves aizsardzības princips. |
| --- | --- |

47.

Iepriekš minētais norāda uz to, ka IKT attīstības stratēģijai ir jāietver nepieciešamība iestrādāt privātumu un datu aizsardzību kā neatņemamu IKT elementu, tas ir, jāņem vērā integrētas privātās dzīves aizsardzības princips.

| 48. | Tādējādi Eiropas Digitalizācijas programmā būtu nepārprotami jāapstiprina integrētas privātās dzīves aizsardzības princips kā nepieciešams elements, lai nodrošinātu pilsoņu uzticēšanos IKT un tiešsaistes pakalpojumiem. Tajā būtu jāapliecina, ka privātuma neaizskaramība un uzticība ir savstarpēji saistītas un ka integrētas privātās dzīves aizsardzībai ir jābūt par pamatfaktoru uzticamas IKT nozares attīstībā. |
| --- | --- |

48.

Tādējādi Eiropas Digitalizācijas programmā būtu nepārprotami jāapstiprina integrētas privātās dzīves aizsardzības princips kā nepieciešams elements, lai nodrošinātu pilsoņu uzticēšanos IKT un tiešsaistes pakalpojumiem. Tajā būtu jāapliecina, ka privātuma neaizskaramība un uzticība ir savstarpēji saistītas un ka integrētas privātās dzīves aizsardzībai ir jābūt par pamatfaktoru uzticamas IKT nozares attīstībā.

PbD kā princips citās ES iniciatīvās

| 49. | Komisijai būtu jānosaka integrēta privātās dzīves aizsardzība kā pamatprincips politikas, darbību un iniciatīvu īstenošanā konkrētās IKT nozarēs, tostarp tādās kā e-veselība, e-iepirkums, e-sociālā drošība, e-mācības utt. Daudzas no šīm iniciatīvām būs veicamās darbības atbilstīgi Eiropas Digitalizācijas programmai. |
| --- | --- |

49.

Komisijai būtu jānosaka integrēta privātās dzīves aizsardzība kā pamatprincips politikas, darbību un iniciatīvu īstenošanā konkrētās IKT nozarēs, tostarp tādās kā e-veselība, e-iepirkums, e-sociālā drošība, e-mācības utt. Daudzas no šīm iniciatīvām būs veicamās darbības atbilstīgi Eiropas Digitalizācijas programmai.

| 50. | Tas nozīmē, ka, piemēram, iniciatīvas, kas paredzētas, lai nodrošinātu valdības lietojumu lielāku efektivitāti un atbilstību jaunākajiem sasniegumiem, tādējādi ļaujot personām sazināties ar pārvaldes iestādēm, būtu jāveido un jāīsteno saskaņā ar integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Tas pats attiecas uz Komisijas politiku un darbībām, kas vērstas uz ātrāku internetu un digitālā satura pārraidi vai vispārēju fiksēto un bezvadu sakaru un datu pārraides veicināšanu. |
| --- | --- |

50.

Tas nozīmē, ka, piemēram, iniciatīvas, kas paredzētas, lai nodrošinātu valdības lietojumu lielāku efektivitāti un atbilstību jaunākajiem sasniegumiem, tādējādi ļaujot personām sazināties ar pārvaldes iestādēm, būtu jāveido un jāīsteno saskaņā ar integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Tas pats attiecas uz Komisijas politiku un darbībām, kas vērstas uz ātrāku internetu un digitālā satura pārraidi vai vispārēju fiksēto un bezvadu sakaru un datu pārraides veicināšanu.

| 51. | Iepriekš minētais attiecas arī uz jomām, kurās Komisija ir atbildīga par liela mēroga IT sistēmām, tādām kā SIS un VIS, kā arī uz tiem gadījumiem, kuros Komisijas atbildība attiecas vien uz šādas sistēmas kopējās infrastruktūras izstrādi un uzturēšanu, piemēram, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) gadījumā. |
| --- | --- |

51.

Iepriekš minētais attiecas arī uz jomām, kurās Komisija ir atbildīga par liela mēroga IT sistēmām, tādām kā SIS un VIS, kā arī uz tiem gadījumiem, kuros Komisijas atbildība attiecas vien uz šādas sistēmas kopējās infrastruktūras izstrādi un uzturēšanu, piemēram, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) gadījumā.

| 52. | PbD principa attīstība būs atkarīga no katras konkrētās nozares un situācijas. Tā, piemēram, gadījumos, kad tiesību aktu priekšlikumi papildinās Komisijas iniciatīvas konkrētās IKT nozarēs, daudzos gadījumos būs pieņemami iekļaut skaidru atsauci uz PbD jēdziena piemērošanu konkrētā IKT lietojuma/sistēmas izstrādē. Izstrādājot konkrētas nozares rīcības plānus, būtu jānodrošina, ka tie paredz sistemātisku tiesiskā regulējuma piemērošanu un jo īpaši garantē, ka attiecīgā IKT tiek veidota saskaņā ar integrētās privātās dzīves aizsardzības principu. |
| --- | --- |

52.

PbD principa attīstība būs atkarīga no katras konkrētās nozares un situācijas. Tā, piemēram, gadījumos, kad tiesību aktu priekšlikumi papildinās Komisijas iniciatīvas konkrētās IKT nozarēs, daudzos gadījumos būs pieņemami iekļaut skaidru atsauci uz PbD jēdziena piemērošanu konkrētā IKT lietojuma/sistēmas izstrādē. Izstrādājot konkrētas nozares rīcības plānus, būtu jānodrošina, ka tie paredz sistemātisku tiesiskā regulējuma piemērošanu un jo īpaši garantē, ka attiecīgā IKT tiek veidota saskaņā ar integrētās privātās dzīves aizsardzības principu.

| 53. | Attiecībā uz pētniecību – Septītā un turpmākās pamatprogrammas būtu jāizmanto kā rīks, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir analizēt standartus, IKT tehnoloģijas un arhitektūru, kas labāk nodrošina privātumu un jo īpaši integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Papildus PbD principam būtu jākļūst par nepieciešamu elementu, kas jāņem vērā plašākos IKT projektos, kuru mērķis ir personas datu apstrāde. |
| --- | --- |

53.

Attiecībā uz pētniecību – Septītā un turpmākās pamatprogrammas būtu jāizmanto kā rīks, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir analizēt standartus, IKT tehnoloģijas un arhitektūru, kas labāk nodrošina privātumu un jo īpaši integrētas privātās dzīves aizsardzības principu. Papildus PbD principam būtu jākļūst par nepieciešamu elementu, kas jāņem vērā plašākos IKT projektos, kuru mērķis ir personas datu apstrāde.

Jomas, kas izraisa īpašas bažas

| 54. | Ņemot vērā īpašus riskus personu privātumam un datu aizsardzībai vai citus faktorus (rūpniecības nozares nevēlēšanās nodrošināt PbD produktus, patērētāju pieprasījums utt.), dažos gadījumos varētu būt nepieciešams likumdošanas un citos instrumentos definēt skaidrākus un specifiskākus pasākumus integrētai privātās dzīves aizsardzībai, kas būtu iestrādājami noteikta veida informācijas un komunikāciju produktā/tehnoloģijā. |
| --- | --- |

54.

Ņemot vērā īpašus riskus personu privātumam un datu aizsardzībai vai citus faktorus (rūpniecības nozares nevēlēšanās nodrošināt PbD produktus, patērētāju pieprasījums utt.), dažos gadījumos varētu būt nepieciešams likumdošanas un citos instrumentos definēt skaidrākus un specifiskākus pasākumus integrētai privātās dzīves aizsardzībai, kas būtu iestrādājami noteikta veida informācijas un komunikāciju produktā/tehnoloģijā.

| 55. | EDAU ir identificējis vairākas nozares (RFID, sociālo tīklu veidošana un pārlūkprogrammu lietojumi), kuras, viņaprāt, šajā posmā Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē un kurām būtu nepieciešams stingrāks regulējums, ņemot vērā iepriekš pausto viedokli. Šīs trīs jomas tiek apspriestas turpmāk. |
| --- | --- |

55.

EDAU ir identificējis vairākas nozares (RFID, sociālo tīklu veidošana un pārlūkprogrammu lietojumi), kuras, viņaprāt, šajā posmā Komisijai būtu rūpīgi jāizvērtē un kurām būtu nepieciešams stingrāks regulējums, ņemot vērā iepriekš pausto viedokli. Šīs trīs jomas tiek apspriestas turpmāk.

V.   RADIOFREKVENČU IDENTIFIKĀCIJA – RFID

| 56. | RFID marķējumu var iestrādāt priekšmetos, dzīvniekos un cilvēkos. Tos var lietot, lai savāktu un uzglabātu personas datus, piemēram, slimības vēsturi, kā arī izsekotu cilvēku pārvietošanos vai dažādiem mērķiem noteiktu uzvedības profilu. Tas ir izdarāms, personām par to nezinot (28). |
| --- | --- |

56.

RFID marķējumu var iestrādāt priekšmetos, dzīvniekos un cilvēkos. Tos var lietot, lai savāktu un uzglabātu personas datus, piemēram, slimības vēsturi, kā arī izsekotu cilvēku pārvietošanos vai dažādiem mērķiem noteiktu uzvedības profilu. Tas ir izdarāms, personām par to nezinot (28).

| 57. | Lai sabiedrība uzticētos RFID un nākotnes “lietiskajam internetam”, ir nepieciešamas efektīvas garantijas attiecībā uz datu aizsardzību, privātumu un visiem saistītajiem ētiskajiem apsvērumiem. Tikai tad tehnoloģijas varēs sniegt to neskaitāmos ekonomiskos un sociālos ieguvumus. |
| --- | --- |

57.

Lai sabiedrība uzticētos RFID un nākotnes “lietiskajam internetam”, ir nepieciešamas efektīvas garantijas attiecībā uz datu aizsardzību, privātumu un visiem saistītajiem ētiskajiem apsvērumiem. Tikai tad tehnoloģijas varēs sniegt to neskaitāmos ekonomiskos un sociālos ieguvumus.

V.1.   Piemērojamā datu aizsardzības tiesiskā regulējuma trūkumi

| 58. | Datu aizsardzības direktīvu un E-privātuma direktīvu piemēro ar RFID lietojumu palīdzību veikto datu apkopošanai (29). Cita starpā tās paredz, ka ir nepieciešams ieviest atbilstošu privātuma aizsardzību pirms RFID lietojumu darbības uzsākšanas (30). |
| --- | --- |

58.

Datu aizsardzības direktīvu un E-privātuma direktīvu piemēro ar RFID lietojumu palīdzību veikto datu apkopošanai (29). Cita starpā tās paredz, ka ir nepieciešams ieviest atbilstošu privātuma aizsardzību pirms RFID lietojumu darbības uzsākšanas (30).

| 59. | Vienlaikus šis tiesiskais regulējums pilnībā neatrisina visas šīs tehnoloģijas izraisītās bažas saistībā ar datu un privātuma aizsardzību. Tas ir tādēļ, ka direktīvas nav pietiekami detalizētas attiecībā uz RFID lietojumos ieviešamo aizsardzības mehānismu veidu. Esošos nosacījumus ir nepieciešams papildināt ar tādiem, kas nosaka specifiskus aizsardzības mehānismus, jo īpaši paredzot, ka tehnisku risinājumu (integrētas privātās dzīves aizsardzības) iestrāde RFID tehnoloģijā ir obligāta. Tas attiecas uz marķējumiem, kuros uzglabā personas datus, kam būtu jāietver deaktivācijas komandas, kā arī uz kriptogrāfijas metožu lietošanu marķējumos, kuros uzglabā noteikta veida personu datus. |
| --- | --- |

59.

Vienlaikus šis tiesiskais regulējums pilnībā neatrisina visas šīs tehnoloģijas izraisītās bažas saistībā ar datu un privātuma aizsardzību. Tas ir tādēļ, ka direktīvas nav pietiekami detalizētas attiecībā uz RFID lietojumos ieviešamo aizsardzības mehānismu veidu. Esošos nosacījumus ir nepieciešams papildināt ar tādiem, kas nosaka specifiskus aizsardzības mehānismus, jo īpaši paredzot, ka tehnisku risinājumu (integrētas privātās dzīves aizsardzības) iestrāde RFID tehnoloģijā ir obligāta. Tas attiecas uz marķējumiem, kuros uzglabā personas datus, kam būtu jāietver deaktivācijas komandas, kā arī uz kriptogrāfijas metožu lietošanu marķējumos, kuros uzglabā noteikta veida personu datus.

V.2.   Pašregulējums kā pirmais solis

| 60. | Komisija 2007. gada martā pieņēma paziņojumu (31), kurā cita starpā atzīta vajadzība izstrādāt detalizētas vadlīnijas praktiskai RFID ieviešanai, kā arī nepieciešamība pieņemt projektēšanas kritērijus, lai izvairītos no privātuma un drošības apdraudējuma. |
| --- | --- |

60.

Komisija 2007. gada martā pieņēma paziņojumu (31), kurā cita starpā atzīta vajadzība izstrādāt detalizētas vadlīnijas praktiskai RFID ieviešanai, kā arī nepieciešamība pieņemt projektēšanas kritērijus, lai izvairītos no privātuma un drošības apdraudējuma.

| 61. | Šo mērķu sasniegšanai Komisija 2009. gada maijā pieņēma ieteikumu par privātuma un datu aizsardzības principu īstenošanu RFID lietojumos (32). Attiecībā uz RFID lietojumiem mazumtirdzniecībā tajā ir paredzēta marķējuma deaktivēšana tirdzniecības vietā, ja vien personas neiebilst pret tā saglabāšanu. Tas pieļaujams tikai tad, ja privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējumā ir atzīts, ka marķējums, ja tas saglabā darbspēju ārpus tirdzniecības vietas, nerada iespējamu privātuma vai personas datu aizsardzības apdraudējumu, un ar nosacījumu, ka personas var pieprasīt marķējuma bezmaksas deaktivēšanu. |
| --- | --- |

61.

Šo mērķu sasniegšanai Komisija 2009. gada maijā pieņēma ieteikumu par privātuma un datu aizsardzības principu īstenošanu RFID lietojumos (32). Attiecībā uz RFID lietojumiem mazumtirdzniecībā tajā ir paredzēta marķējuma deaktivēšana tirdzniecības vietā, ja vien personas neiebilst pret tā saglabāšanu. Tas pieļaujams tikai tad, ja privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējumā ir atzīts, ka marķējums, ja tas saglabā darbspēju ārpus tirdzniecības vietas, nerada iespējamu privātuma vai personas datu aizsardzības apdraudējumu, un ar nosacījumu, ka personas var pieprasīt marķējuma bezmaksas deaktivēšanu.

| 62. | EDAU atbalsta Komisijas pieeju lietot pašregulācijas instrumentus. Tomēr, kā turpmāk norādīts, ir paredzams, ka pašregulācija nenodrošinās gaidīto rezultātu, līdz ar to EDAU aicina Komisiju būt gatavai pieņemt alternatīvus pasākumus. |
| --- | --- |

62.

EDAU atbalsta Komisijas pieeju lietot pašregulācijas instrumentus. Tomēr, kā turpmāk norādīts, ir paredzams, ka pašregulācija nenodrošinās gaidīto rezultātu, līdz ar to EDAU aicina Komisiju būt gatavai pieņemt alternatīvus pasākumus.

V.3.   Jomas, kas izraisa bažas, un iespējamie papildu pasākumi, ja pašregulācija nenodrošina gaidīto

| 63. | EDAU bažījas, ka RFID lietojumus apkalpojošās organizācijas mazumtirdzniecības sektorā varētu neievērot iespēju, ka RFID marķējumu varētu novērot nevēlamas trešās personas. Šāda novērošana varētu atklāt marķējumā saglabātos personas datus (ja tādi ir), kā arī ļaut trešai personai vēlāk izsekot vai atpazīt personu, vienkārši izmantojot unikālos identifikatorus, kas ietverti vienā vai vairākos personu pārnēsātājos marķējumos, vidē, kas var būt pat ārpus RFID lietojumu darbības zonas. Turklāt EDAU uztrauc, ka RFID lietojumu operatoriem varētu būt vēlme pārlieku paļauties uz izņēmuma gadījumu, tādējādi saglabājot marķējuma darbspēju ārpus tirdzniecības vietas. |
| --- | --- |

63.

EDAU bažījas, ka RFID lietojumus apkalpojošās organizācijas mazumtirdzniecības sektorā varētu neievērot iespēju, ka RFID marķējumu varētu novērot nevēlamas trešās personas. Šāda novērošana varētu atklāt marķējumā saglabātos personas datus (ja tādi ir), kā arī ļaut trešai personai vēlāk izsekot vai atpazīt personu, vienkārši izmantojot unikālos identifikatorus, kas ietverti vienā vai vairākos personu pārnēsātājos marķējumos, vidē, kas var būt pat ārpus RFID lietojumu darbības zonas. Turklāt EDAU uztrauc, ka RFID lietojumu operatoriem varētu būt vēlme pārlieku paļauties uz izņēmuma gadījumu, tādējādi saglabājot marķējuma darbspēju ārpus tirdzniecības vietas.

| 64. | Ja iepriekš minētais piepildās, tad varētu būt pārāk vēlu, lai mazinātu riskus, iespējams, jau skarto personu datu un privātuma aizsardzībai. Vēl jo vairāk, ņemot vērā pašregulējuma iezīmes, valstu ieviešanas iestādes varētu atrasties vājākā pozīcijā, pieprasot RFID lietojumu operatoriem piemērot īpašus integrētas privātās dzīves aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

64.

Ja iepriekš minētais piepildās, tad varētu būt pārāk vēlu, lai mazinātu riskus, iespējams, jau skarto personu datu un privātuma aizsardzībai. Vēl jo vairāk, ņemot vērā pašregulējuma iezīmes, valstu ieviešanas iestādes varētu atrasties vājākā pozīcijā, pieprasot RFID lietojumu operatoriem piemērot īpašus integrētas privātās dzīves aizsardzības pasākumus.

| 65. | Šajā kontekstā EDAU aicina Komisiju būt gatavai ierosināt tiesību aktu instrumentus, kas regulētu RFID lietošanas pamatelementus gadījumā, ja esošā tiesiskā regulējuma efektīva īstenošana neizdodas. Komisijas novērtējuma pieņemšanu nevajadzētu pārlieku atlikt, jo atlikšana pakļautu personas apdraudējumam, turklāt tas varētu negatīvi iespaidot nozari, ņemot vērā pārāk augsto tiesisko nenoteiktību un potenciāli lielākas grūtības un izmaksas, kas nepieciešamas iesakņojušos problēmu risināšanai. |
| --- | --- |

65.

Šajā kontekstā EDAU aicina Komisiju būt gatavai ierosināt tiesību aktu instrumentus, kas regulētu RFID lietošanas pamatelementus gadījumā, ja esošā tiesiskā regulējuma efektīva īstenošana neizdodas. Komisijas novērtējuma pieņemšanu nevajadzētu pārlieku atlikt, jo atlikšana pakļautu personas apdraudējumam, turklāt tas varētu negatīvi iespaidot nozari, ņemot vērā pārāk augsto tiesisko nenoteiktību un potenciāli lielākas grūtības un izmaksas, kas nepieciešamas iesakņojušos problēmu risināšanai.

| 66. | Attiecībā uz potenciāli ierosināmajiem pasākumiem EDAU iesaka nodrošināt izvēles principu, atbilstoši kuram visi patēriņa produktiem pievienotie RFID marķējumi pēc noklusējuma tiktu deaktivēti tirdzniecības vietā. Varētu būt, ka Komisijai noteikt konkrētu izmantojamo tehnoloģiju nav nepieciešama vai atbilstoša rīcība. Tā vietā Savienības tiesību aktiem būtu jāievieš juridiski saistošs pienākums saņemt piekrišanu, atstājot uzņēmumu ziņā šīs prasības īstenošanas veidu. |
| --- | --- |

66.

Attiecībā uz potenciāli ierosināmajiem pasākumiem EDAU iesaka nodrošināt izvēles principu, atbilstoši kuram visi patēriņa produktiem pievienotie RFID marķējumi pēc noklusējuma tiktu deaktivēti tirdzniecības vietā. Varētu būt, ka Komisijai noteikt konkrētu izmantojamo tehnoloģiju nav nepieciešama vai atbilstoša rīcība. Tā vietā Savienības tiesību aktiem būtu jāievieš juridiski saistošs pienākums saņemt piekrišanu, atstājot uzņēmumu ziņā šīs prasības īstenošanas veidu.

V.4.   Citi apspriežamie jautājumi: lietiskā interneta pārvaldība

| 67. | RFID marķējuma radītā informācija, piemēram, informācija par produktu, nākotnē varētu tik iesaistīta globālajā sakaru infrastruktūras tīklā. To parasti sauc par “lietisko internetu”. Bažas saistībā ar datu/privātuma aizsardzību rodas, jo, izmantojot RFID marķējumu, kas papildu informācijai par produktu var ietvert arī personas datus, ir iespējams identificēt faktiskos priekšmetus/objektus. |
| --- | --- |

67.

RFID marķējuma radītā informācija, piemēram, informācija par produktu, nākotnē varētu tik iesaistīta globālajā sakaru infrastruktūras tīklā. To parasti sauc par “lietisko internetu”. Bažas saistībā ar datu/privātuma aizsardzību rodas, jo, izmantojot RFID marķējumu, kas papildu informācijai par produktu var ietvert arī personas datus, ir iespējams identificēt faktiskos priekšmetus/objektus.

| 68. | Joprojām ir neskaidrības attiecībā uz to, kas nodrošinās ar RFID marķējumu saistītās informācijas uzglabāšanu. Kā tā tiks organizēta? Kam būs piekļuves tiesības? Komisija 2009. gada jūnijā pieņēma paziņojumu par lietisko internetu (33), kurā skaidri norādītas potenciālās datu un privātuma aizsardzības problēmas šajā jomā. |
| --- | --- |

68.

Joprojām ir neskaidrības attiecībā uz to, kas nodrošinās ar RFID marķējumu saistītās informācijas uzglabāšanu. Kā tā tiks organizēta? Kam būs piekļuves tiesības? Komisija 2009. gada jūnijā pieņēma paziņojumu par lietisko internetu (33), kurā skaidri norādītas potenciālās datu un privātuma aizsardzības problēmas šajā jomā.

| 69. | EDAU vēlas uzsvērt dažus no paziņojumā skartajiem jautājumiem, kam, viņaprāt, būtu jāpievērš pienācīga uzmanība, lietiskajam internetam attīstoties. Pirmkārt, decentralizētas arhitektūras nepieciešamība varētu veicināt ES tiesiskā regulējuma pārskatāmību un izpildāmību. Otrkārt, cik vien iespējams, būtu jāsaglabā personas tiesības uz to, ka tā netiek izsekota. Citiem vārdiem, personas bez to piekrišanas ar RFID marķējuma palīdzību varētu izsekot tikai ļoti nedaudzos gadījumos. Šādai piekrišanai vajadzētu būt nepārprotamai. To parasti sauc par “mikroshēmu apklusināšanu”(silence of chips) un tiesībām uz vienatni. Visbeidzot – integrētai privātās dzīves aizsardzībai vajadzētu būt lietiskā interneta veidošanas pamatprincipam. Tas, piemēram, varētu nozīmēt, ka konkrēti RFID lietojumi ar iegultiem mehānismiem, kas sniedz lietotājiem kontroles iespējas, tiek izstrādāti, izmantojot privātuma noklusējuma iestatījumus. |
| --- | --- |

69.

EDAU vēlas uzsvērt dažus no paziņojumā skartajiem jautājumiem, kam, viņaprāt, būtu jāpievērš pienācīga uzmanība, lietiskajam internetam attīstoties. Pirmkārt, decentralizētas arhitektūras nepieciešamība varētu veicināt ES tiesiskā regulējuma pārskatāmību un izpildāmību. Otrkārt, cik vien iespējams, būtu jāsaglabā personas tiesības uz to, ka tā netiek izsekota. Citiem vārdiem, personas bez to piekrišanas ar RFID marķējuma palīdzību varētu izsekot tikai ļoti nedaudzos gadījumos. Šādai piekrišanai vajadzētu būt nepārprotamai. To parasti sauc par “mikroshēmu apklusināšanu”(silence of chips) un tiesībām uz vienatni. Visbeidzot – integrētai privātās dzīves aizsardzībai vajadzētu būt lietiskā interneta veidošanas pamatprincipam. Tas, piemēram, varētu nozīmēt, ka konkrēti RFID lietojumi ar iegultiem mehānismiem, kas sniedz lietotājiem kontroles iespējas, tiek izstrādāti, izmantojot privātuma noklusējuma iestatījumus.

| 70. | EDAU cer, ka Komisija ar to konsultēsies, īstenojot paziņojumā paredzētās darbības, jo īpaši izstrādājot paziņojumu par privātumu un uzticēšanos globālajā informācijas sabiedrībā. |
| --- | --- |

70.

EDAU cer, ka Komisija ar to konsultēsies, īstenojot paziņojumā paredzētās darbības, jo īpaši izstrādājot paziņojumu par privātumu un uzticēšanos globālajā informācijas sabiedrībā.

VI.   SOCIĀLIE TĪKLI UN PRIVĀTUMA NOKLUSĒJUMA IESTATĪJUMU NEPIECIEŠAMĪBA

| 71. | Sociālie tīkli šobrīd ir ļoti populāri. Šķiet, ka tie pārspēj pat e-pastus. Tie vieno cilvēkus ar līdzīgām interesēm un/vai darbībām. Ir iespējams veidot savus profilus tiešsaistē un koplietot tādus multivides failus kā videoklipus, fotoattēlus, mūzikas ierakstus, kā arī karjeras profilus. |
| --- | --- |

71.

Sociālie tīkli šobrīd ir ļoti populāri. Šķiet, ka tie pārspēj pat e-pastus. Tie vieno cilvēkus ar līdzīgām interesēm un/vai darbībām. Ir iespējams veidot savus profilus tiešsaistē un koplietot tādus multivides failus kā videoklipus, fotoattēlus, mūzikas ierakstus, kā arī karjeras profilus.

| 72. | Sociālo tīklu izmantošana ir strauji kļuvusi populāra jauniešu vidū, un šo tīklu popularitāte arvien pieaug. Pēdējo gadu laikā interneta lietotāju vidējais vecums Eiropā ir samazinājies: bērni deviņu līdz desmit gadu vecumā to lieto vairākas reizes nedēļā, savukārt jaunieši 12 līdz 14 gadu vecumā – katru dienu, nereti no vienas līdz trīs stundām. |
| --- | --- |

72.

Sociālo tīklu izmantošana ir strauji kļuvusi populāra jauniešu vidū, un šo tīklu popularitāte arvien pieaug. Pēdējo gadu laikā interneta lietotāju vidējais vecums Eiropā ir samazinājies: bērni deviņu līdz desmit gadu vecumā to lieto vairākas reizes nedēļā, savukārt jaunieši 12 līdz 14 gadu vecumā – katru dienu, nereti no vienas līdz trīs stundām.

VI.1.   Sociālie tīkli un datu/privātuma aizsardzībai piemērojamais tiesiskais regulējums

| 73. | Sociālo tīklu attīstība ir sniegusi lietotājiem iespēju internetā augšupielādēt informāciju par sevi un trešām personām. To darot, saskaņā ar 29. panta darba grupu (34) interneta lietotāji attiecībā uz to augšupielādētajiem datiem ir uzskatāmi par datu apstrādātajiem atbilstīgi Datu aizsardzības direktīvas bijušajam 2.d pantam (35). Tomēr lielākajā daļā gadījumu šāda apstrāde ir uzskatāma par mājsaimniecības atbrīvojumam atbilstošu saskaņā ar bijušo direktīvas 3. panta 2. punktu. Vienlaikus sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēji ir uzskatāmi par datu apstrādātājiem, ciktāl tie nodrošina līdzekļus lietotāju datu apstrādei un sniedz visus ar lietošanas pārvaldību saistītos pamatpakalpojumus (piemēram, kontu reģistrāciju un dzēšanu). |
| --- | --- |

73.

Sociālo tīklu attīstība ir sniegusi lietotājiem iespēju internetā augšupielādēt informāciju par sevi un trešām personām. To darot, saskaņā ar 29. panta darba grupu (34) interneta lietotāji attiecībā uz to augšupielādētajiem datiem ir uzskatāmi par datu apstrādātajiem atbilstīgi Datu aizsardzības direktīvas bijušajam 2.d pantam (35). Tomēr lielākajā daļā gadījumu šāda apstrāde ir uzskatāma par mājsaimniecības atbrīvojumam atbilstošu saskaņā ar bijušo direktīvas 3. panta 2. punktu. Vienlaikus sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēji ir uzskatāmi par datu apstrādātājiem, ciktāl tie nodrošina līdzekļus lietotāju datu apstrādei un sniedz visus ar lietošanas pārvaldību saistītos pamatpakalpojumus (piemēram, kontu reģistrāciju un dzēšanu).

| 74. | Juridiski tas nozīmē, ka atbilstīgi bijušajam direktīvas 2.d pantam interneta lietotāji un sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēji kā “datu apstrādātāji” ir līdzatbildīgi personas datu apstrādē, lai gan atbildības pakāpe un pienākumu kopums atšķiras. |
| --- | --- |

74.

Juridiski tas nozīmē, ka atbilstīgi bijušajam direktīvas 2.d pantam interneta lietotāji un sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēji kā “datu apstrādātāji” ir līdzatbildīgi personas datu apstrādē, lai gan atbildības pakāpe un pienākumu kopums atšķiras.

| 75. | Tātad lietotājiem būtu jāzina un jāsaprot, ka, apstrādājot savu un citu personisko informāciju, uz tiem attiecas ES tiesību aktu nosacījumi par datu aizsardzību, kas cita starpā paredz pienākumu iegūt apzinātu piekrišanu no tiem, kuru informācija tiek augšupielādēta, kā arī iesaistītajām personām nodrošināt labošanas, noraidīšanas utt. tiesības. Līdzīgi arī sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem ir cita starpā jāīsteno pienācīgi tehniskie un organizatoriskie pasākumi, kas, ievērojot apstrādes potenciālos riskus un datu veidu, novērstu nesankcionētu apstrādi. Tas savukārt nozīmē, ka sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina privātumu veicinoši noklusējuma iestatījumi, tostarp iestatījumi, kas piekļuvi profilam ierobežo līdz lietotāja paša izvēlētām personām. Iestatījumiem būtu jāietver arī prasība saņemt lietotāja piekrišanu pirms tā profils kļūst pieejams trešām personām, un ierobežotas piekļuves profili nedrīkstētu parādīties meklēšanas rezultātos, izmantojot iekšējās meklētājprogrammas. |
| --- | --- |

75.

Tātad lietotājiem būtu jāzina un jāsaprot, ka, apstrādājot savu un citu personisko informāciju, uz tiem attiecas ES tiesību aktu nosacījumi par datu aizsardzību, kas cita starpā paredz pienākumu iegūt apzinātu piekrišanu no tiem, kuru informācija tiek augšupielādēta, kā arī iesaistītajām personām nodrošināt labošanas, noraidīšanas utt. tiesības. Līdzīgi arī sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem ir cita starpā jāīsteno pienācīgi tehniskie un organizatoriskie pasākumi, kas, ievērojot apstrādes potenciālos riskus un datu veidu, novērstu nesankcionētu apstrādi. Tas savukārt nozīmē, ka sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina privātumu veicinoši noklusējuma iestatījumi, tostarp iestatījumi, kas piekļuvi profilam ierobežo līdz lietotāja paša izvēlētām personām. Iestatījumiem būtu jāietver arī prasība saņemt lietotāja piekrišanu pirms tā profils kļūst pieejams trešām personām, un ierobežotas piekļuves profili nedrīkstētu parādīties meklēšanas rezultātos, izmantojot iekšējās meklētājprogrammas.

| 76. | Diemžēl starp likumdošanas prasībām un faktisko izpildi ir starpība. No juridiskā viedokļa raugoties, interneta lietotāji ir uzskatāmi par datu apstrādātājiem un ir pakļauti ES datu un privātuma aizsardzības tiesiskajam regulējumam, tomēr faktiski lietotāji nereti neapzinās šo lomu. Kopumā lietotāji nepietiekami apzinās, ka viņi apstrādā personas datus un ka, publicējot šādu informāciju, ir iespējami privātuma un datu aizsardzības apdraudējumi. Jo īpaši jaunieši publicē informāciju tiešsaistē, neizvērtējot šādas rīcības sekas sev un citiem, piemēram, attiecībā uz turpmāko pieteikšanos izglītības iestādēs vai darbā. |
| --- | --- |

76.

Diemžēl starp likumdošanas prasībām un faktisko izpildi ir starpība. No juridiskā viedokļa raugoties, interneta lietotāji ir uzskatāmi par datu apstrādātājiem un ir pakļauti ES datu un privātuma aizsardzības tiesiskajam regulējumam, tomēr faktiski lietotāji nereti neapzinās šo lomu. Kopumā lietotāji nepietiekami apzinās, ka viņi apstrādā personas datus un ka, publicējot šādu informāciju, ir iespējami privātuma un datu aizsardzības apdraudējumi. Jo īpaši jaunieši publicē informāciju tiešsaistē, neizvērtējot šādas rīcības sekas sev un citiem, piemēram, attiecībā uz turpmāko pieteikšanos izglītības iestādēs vai darbā.

| 77. | Vienlaikus sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēji nereti atteikšanos (opt-outs) izvēlas kā noklusējuma iestatījumu, tādējādi sekmējot personiskās informācijas atklāšanu. Citi kā noklusējuma iestatījumu uzliek profilu pieejamību vispārējām meklētājprogrammām. Tas liek apšaubīt faktisko personu piekrišanu informācijas atklāšanai, kā arī sociālo tīklu atbilstību direktīvas 17. panta nosacījumiem (aprakstīts iepriekš), kas paredz pienācīgu tehnisku un organizatorisku pasākumu īstenošanu, lai novērstu nesankcionētu apstrādi. |
| --- | --- |

77.

Vienlaikus sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēji nereti atteikšanos (opt-outs) izvēlas kā noklusējuma iestatījumu, tādējādi sekmējot personiskās informācijas atklāšanu. Citi kā noklusējuma iestatījumu uzliek profilu pieejamību vispārējām meklētājprogrammām. Tas liek apšaubīt faktisko personu piekrišanu informācijas atklāšanai, kā arī sociālo tīklu atbilstību direktīvas 17. panta nosacījumiem (aprakstīts iepriekš), kas paredz pienācīgu tehnisku un organizatorisku pasākumu īstenošanu, lai novērstu nesankcionētu apstrādi.

VI.2.   Sociālo tīklu izraisītie riski un ieteicamās darbības to novēršanai

| 78. | Iepriekš minētais palielina personu privātuma un datu aizsardzības apdraudējumu. Tas pakļauj interneta lietotājus, kā arī personas, kuru dati tiek augšupielādēti, acīmredzamiem viņu privātuma un datu aizsardzības tiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

78.

Iepriekš minētais palielina personu privātuma un datu aizsardzības apdraudējumu. Tas pakļauj interneta lietotājus, kā arī personas, kuru dati tiek augšupielādēti, acīmredzamiem viņu privātuma un datu aizsardzības tiesību pārkāpumiem.

| 79. | Šādā kontekstā jautājums, uz kuru Komisijai jāatbild, ir šāds – kas būtu jādara un ko būtu iespējams darīt, lai šo problēmu risinātu. Šajā atzinumā netiek sniegta visaptveroša atbilde uz jautājumu, tā vietā tiek piedāvāti vairāki priekšlikumi turpmākai izvērtēšanai. |
| --- | --- |

79.

Šādā kontekstā jautājums, uz kuru Komisijai jāatbild, ir šāds – kas būtu jādara un ko būtu iespējams darīt, lai šo problēmu risinātu. Šajā atzinumā netiek sniegta visaptveroša atbilde uz jautājumu, tā vietā tiek piedāvāti vairāki priekšlikumi turpmākai izvērtēšanai.

Ieguldījumi interneta lietotāju izglītībā

| 80. | Pirmais priekšlikums ir ieguldīt lietotāju izglītībā. Tātad ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi, lai izglītotu un uzlabotu izpratni par sociālo tīklu tīmekļa vietņu izraisītajiem draudiem. Tā, piemēram, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD īsteno programmu “Drošāks internets”, kuras mērķis ir dot iespējas un aizsargāt bērnus un jauniešus, līdzfinansējot, piemēram, izpratnes veicināšanas pasākumus (36). Nesen ES iestādes uzsāka kampaņu “Padomā, pirms ievieto internetā” ar nolūku veicināt izpratni par apdraudējumu, ko rada personiskas informācijas koplietošana ar svešiniekiem. |
| --- | --- |

80.

Pirmais priekšlikums ir ieguldīt lietotāju izglītībā. Tātad ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāiegulda līdzekļi, lai izglītotu un uzlabotu izpratni par sociālo tīklu tīmekļa vietņu izraisītajiem draudiem. Tā, piemēram, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD īsteno programmu “Drošāks internets”, kuras mērķis ir dot iespējas un aizsargāt bērnus un jauniešus, līdzfinansējot, piemēram, izpratnes veicināšanas pasākumus (36). Nesen ES iestādes uzsāka kampaņu “Padomā, pirms ievieto internetā” ar nolūku veicināt izpratni par apdraudējumu, ko rada personiskas informācijas koplietošana ar svešiniekiem.

| 81. | EDAU aicina Komisiju turpināt atbalstīt šāda veida darbības. Vienlaikus arī pašiem sociālo tīklu pakalpojumu nodrošinātājiem vajadzētu būt aktīviem, jo viņi ir juridiski un sociāli atbildīgi par lietotāju izglītošanu attiecībā uz viņu pakalpojumu izmantošanu drošā un privātumu neapdraudošā veidā. |
| --- | --- |

81.

EDAU aicina Komisiju turpināt atbalstīt šāda veida darbības. Vienlaikus arī pašiem sociālo tīklu pakalpojumu nodrošinātājiem vajadzētu būt aktīviem, jo viņi ir juridiski un sociāli atbildīgi par lietotāju izglītošanu attiecībā uz viņu pakalpojumu izmantošanu drošā un privātumu neapdraudošā veidā.

| 82. | Kā minēts iepriekš, sociālajā tīklā publicēto informāciju dažādos veidos ir iespējams padarīt pieejamu visiem, izmantojot noklusējuma iestatījumus. Tā, piemēram, informācija var būt pieejama sabiedrībai kopumā, tostarp caur meklētājprogrammām, kas tai var piešķirt indeksu un tādā veidā arī tieši novirzīt. Tomēr informācijas pieejamību var ierobežot, piešķirot piekļuves tiesības “izvēlētiem draugiem”, vai arī saglabāt tās pilnīgu privātumu. Protams, tīmekļa vietnēs profila pieejamība un lietotā terminoloģija atšķiras. |
| --- | --- |

82.

Kā minēts iepriekš, sociālajā tīklā publicēto informāciju dažādos veidos ir iespējams padarīt pieejamu visiem, izmantojot noklusējuma iestatījumus. Tā, piemēram, informācija var būt pieejama sabiedrībai kopumā, tostarp caur meklētājprogrammām, kas tai var piešķirt indeksu un tādā veidā arī tieši novirzīt. Tomēr informācijas pieejamību var ierobežot, piešķirot piekļuves tiesības “izvēlētiem draugiem”, vai arī saglabāt tās pilnīgu privātumu. Protams, tīmekļa vietnēs profila pieejamība un lietotā terminoloģija atšķiras.

| 83. | Vienlaikus, kā uzsvērts iepriekš, tikai retais sociālās tīklošanas pakalpojumu lietotājs zina, kā regulēt piekļuvi viņu publicētajai informācijai, un tikai retais domā par to, kā mainīt privātuma noklusējuma iestatījumus. Privātuma iestatījumi parasti netiek mainīti, jo lietotāji neapzinās šādas bezdarbības sekas, vai arī nezina, kā tas izdarāms. Līdz ar to vairākumā gadījumu privātuma iestatījumu nenomainīšana nenozīmē, ka personas ir pieņēmušas apzinātu lēmumu koplietot informāciju. Tādēļ ir jo īpaši svarīgi, ka trešās personas, piemēram, meklētājprogrammas neuzrāda individuālos profilus, balstoties uz pieņēmumu, ka, nenomainot noklusējuma iestatījumus (attiecībā uz privātumu), lietotāji ir piekrituši informācijas vispārējai pieejamībai. |
| --- | --- |

83.

Vienlaikus, kā uzsvērts iepriekš, tikai retais sociālās tīklošanas pakalpojumu lietotājs zina, kā regulēt piekļuvi viņu publicētajai informācijai, un tikai retais domā par to, kā mainīt privātuma noklusējuma iestatījumus. Privātuma iestatījumi parasti netiek mainīti, jo lietotāji neapzinās šādas bezdarbības sekas, vai arī nezina, kā tas izdarāms. Līdz ar to vairākumā gadījumu privātuma iestatījumu nenomainīšana nenozīmē, ka personas ir pieņēmušas apzinātu lēmumu koplietot informāciju. Tādēļ ir jo īpaši svarīgi, ka trešās personas, piemēram, meklētājprogrammas neuzrāda individuālos profilus, balstoties uz pieņēmumu, ka, nenomainot noklusējuma iestatījumus (attiecībā uz privātumu), lietotāji ir piekrituši informācijas vispārējai pieejamībai.

| 84. | Kaut arī lietotāju izglītošana varētu līdzēt problēmas risināšanā, tomēr ir nepieciešamas arī papildu darbības. Kā savā atzinumā par sociālajiem tīkliem ierosina 29. panta darba grupa, sociālo tīklu pakalpojumu nodrošinātājiem būtu jāpiedāvā privātumu neapdraudoši bezmaksas privātuma noklusējuma iestatījumi. Tas ļautu lietotājiem labāk apzināties savas darbības, kā arī ļautu pamatotāk izlemt, vai viņi vēlas apmainīties ar informāciju, un ja vēlas, tad ar ko. |
| --- | --- |

84.

Kaut arī lietotāju izglītošana varētu līdzēt problēmas risināšanā, tomēr ir nepieciešamas arī papildu darbības. Kā savā atzinumā par sociālajiem tīkliem ierosina 29. panta darba grupa, sociālo tīklu pakalpojumu nodrošinātājiem būtu jāpiedāvā privātumu neapdraudoši bezmaksas privātuma noklusējuma iestatījumi. Tas ļautu lietotājiem labāk apzināties savas darbības, kā arī ļautu pamatotāk izlemt, vai viņi vēlas apmainīties ar informāciju, un ja vēlas, tad ar ko.

Pašregulējuma loma

| 85. | Komisija ir noslēgusi nolīgumu ar 20 sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem, kas zināms kā “Drošāki sociālo kontaktu veidošanas principi Eiropas Savienībai” (37). Nolīguma mērķis ir uzlabot nepilngadīgo drošību, kad viņi izmanto sociālo kontaktu vietnes Eiropā. Šādi principi ietver daudzus nosacījumus, kas izriet no iepriekš aprakstītā datu aizsardzības tiesiskā regulējuma. Tie ietver, piemēram, nosacījumu, ka ar rīku un tehnoloģiju palīdzību ir jāsniedz lietotājiem iespējas pašiem kontrolēt savas personiskās informācijas lietojumu un izplatīšanu. Tajā ir ietverta arī nepieciešamība nodrošināt privātuma noklusējuma iestatījumus. |
| --- | --- |

85.

Komisija ir noslēgusi nolīgumu ar 20 sociālo tīklu pakalpojumu sniedzējiem, kas zināms kā “Drošāki sociālo kontaktu veidošanas principi Eiropas Savienībai” (37). Nolīguma mērķis ir uzlabot nepilngadīgo drošību, kad viņi izmanto sociālo kontaktu vietnes Eiropā. Šādi principi ietver daudzus nosacījumus, kas izriet no iepriekš aprakstītā datu aizsardzības tiesiskā regulējuma. Tie ietver, piemēram, nosacījumu, ka ar rīku un tehnoloģiju palīdzību ir jāsniedz lietotājiem iespējas pašiem kontrolēt savas personiskās informācijas lietojumu un izplatīšanu. Tajā ir ietverta arī nepieciešamība nodrošināt privātuma noklusējuma iestatījumus.

| 86. | Komisija 2010. gada janvāra sākumā nāca klajā ar ziņojumu, kurā ietverti principu īstenošanas novērtējuma rezultāti (38). EDAU bažījas par ziņojumā norādīto – proti, vairāki pasākumi ir veikti, tomēr daudzi citi nav. Tā, piemēram, ziņojumā minētas problēmas attiecībā uz informācijas pieejamību par tīmekļa vietnēs pieejamajiem drošības pasākumiem un rīkiem. Tāpat tajā norādīts, ka mazāk kā puse nolīguma parakstītāju ir ierobežojuši piekļuvi nepilngadīgo profiliem, padarot to pieejamu tikai viņu draugiem. |
| --- | --- |

86.

Komisija 2010. gada janvāra sākumā nāca klajā ar ziņojumu, kurā ietverti principu īstenošanas novērtējuma rezultāti (38). EDAU bažījas par ziņojumā norādīto – proti, vairāki pasākumi ir veikti, tomēr daudzi citi nav. Tā, piemēram, ziņojumā minētas problēmas attiecībā uz informācijas pieejamību par tīmekļa vietnēs pieejamajiem drošības pasākumiem un rīkiem. Tāpat tajā norādīts, ka mazāk kā puse nolīguma parakstītāju ir ierobežojuši piekļuvi nepilngadīgo profiliem, padarot to pieejamu tikai viņu draugiem.

Nepieciešamība iekļaut privātuma aizsardzību kā obligātu noklusējuma iestatījumu

| 87. | Saistībā ar šo galvenais jautājums ir par to, vai ir nepieciešami papildu politikas pasākumi, lai nodrošinātu, ka sociālajos tīklos ir iestrādāti privātuma noklusējuma iestatījumi. Šo jautājumu aktualizēja iepriekšējā informācijas sabiedrības komisāre Viviane Reding, kas norādīja uz iespējamu tiesību aktu nepieciešamību (39). Līdzīgi arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norādīja, ka paralēli pašregulējumam minimālos aizsardzības standartus būtu nepieciešams noteikt arī tiesību aktos (40). |
| --- | --- |

87.

Saistībā ar šo galvenais jautājums ir par to, vai ir nepieciešami papildu politikas pasākumi, lai nodrošinātu, ka sociālajos tīklos ir iestrādāti privātuma noklusējuma iestatījumi. Šo jautājumu aktualizēja iepriekšējā informācijas sabiedrības komisāre Viviane Reding, kas norādīja uz iespējamu tiesību aktu nepieciešamību (39). Līdzīgi arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja norādīja, ka paralēli pašregulējumam minimālos aizsardzības standartus būtu nepieciešams noteikt arī tiesību aktos (40).

| 88. | Kā iepriekš norādīts, sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēju pienākums iestrādāt privātuma noklusējuma iestatījumus ir netieši noteikts Datu aizsardzības direktīvas 17. pantā (41), kas paredz datu apstrādātājiem veikt pienācīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus (“gan apstrādes sistēmas izveides laikā, gan pašas apstrādes laikā”), lai, ievērojot datu apstrādes riskus un šo datu veidu, saglabātu to drošību un novērstu jebkādu nesankcionētu apstrādi. |
| --- | --- |

88.

Kā iepriekš norādīts, sociālo tīklu pakalpojumu sniedzēju pienākums iestrādāt privātuma noklusējuma iestatījumus ir netieši noteikts Datu aizsardzības direktīvas 17. pantā (41), kas paredz datu apstrādātājiem veikt pienācīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus (“gan apstrādes sistēmas izveides laikā, gan pašas apstrādes laikā”), lai, ievērojot datu apstrādes riskus un šo datu veidu, saglabātu to drošību un novērstu jebkādu nesankcionētu apstrādi.

| 89. | Tomēr šis pants ir pārlieku vispārīgs un tam trūkst konkrētības arī šajā saistībā. Tas skaidri neraksturo pienācīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus sociālo tīklu kontekstā. Tādēļ šobrīd pastāv tiesiska nenoteiktība, kas rada problēmas gan regulētājiem, gan personām, kuru privātums un personas dati netiek pilnībā aizsargāti. |
| --- | --- |

89.

Tomēr šis pants ir pārlieku vispārīgs un tam trūkst konkrētības arī šajā saistībā. Tas skaidri neraksturo pienācīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus sociālo tīklu kontekstā. Tādēļ šobrīd pastāv tiesiska nenoteiktība, kas rada problēmas gan regulētājiem, gan personām, kuru privātums un personas dati netiek pilnībā aizsargāti.

| 90. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU aicina Komisiju sagatavot tiesību aktus, kas iekļautu vismaz vispārēju nosacījumu attiecībā uz obligātiem privātuma aizsardzības iestatījumiem, kuru papildinātu konkrētākas prasības:






  a) | nodrošināt iestatījumus, kuru rezultātā piekļūt lietotāju profiliem var tikai viņu pašu izvēlētas personas. Iestatījumos būtu jānosaka arī, ka pirms profila pieejamības trešām personām ir nepieciešams lietotāja apstiprinājums; |
| --- | --- | --- |

90.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU aicina Komisiju sagatavot tiesību aktus, kas iekļautu vismaz vispārēju nosacījumu attiecībā uz obligātiem privātuma aizsardzības iestatījumiem, kuru papildinātu konkrētākas prasības:

a)

nodrošināt iestatījumus, kuru rezultātā piekļūt lietotāju profiliem var tikai viņu pašu izvēlētas personas. Iestatījumos būtu jānosaka arī, ka pirms profila pieejamības trešām personām ir nepieciešams lietotāja apstiprinājums;

| b) | nodrošināt, ka ierobežotas piekļuves profili neuzrādītos iekšējo/ārējo meklētājprogrammu meklējumos. |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka ierobežotas piekļuves profili neuzrādītos iekšējo/ārējo meklētājprogrammu meklējumos.

| 91. | Līdztekus obligātai privātuma noklusējuma iestatījumu nodrošināšanai joprojām ir aktuāls jautājums par to, vai papildu konkrēti datu aizsardzības un citi pasākumi (piemēram, attiecībā uz nepilngadīgo aizsardzību) arī būtu atbilstoši. Plašākā kontekstā tas ir jautājums par to, vai līdztekus obligātai privātuma iestatījumu nodrošināšanai būtu adekvāti radīt konkrētu satvaru arī šādiem pakalpojumiem, kas attiecīgi regulētu citus aspektus. EDAU lūdz Komisiju ņemt vērā šo jautājumu. |
| --- | --- |

91.

Līdztekus obligātai privātuma noklusējuma iestatījumu nodrošināšanai joprojām ir aktuāls jautājums par to, vai papildu konkrēti datu aizsardzības un citi pasākumi (piemēram, attiecībā uz nepilngadīgo aizsardzību) arī būtu atbilstoši. Plašākā kontekstā tas ir jautājums par to, vai līdztekus obligātai privātuma iestatījumu nodrošināšanai būtu adekvāti radīt konkrētu satvaru arī šādiem pakalpojumiem, kas attiecīgi regulētu citus aspektus. EDAU lūdz Komisiju ņemt vērā šo jautājumu.

VII.   PRIVĀTUMA NOKLUSĒJUMA IESTATĪJUMI PĀRLŪKPROGRAMMĀS, LAI GARANTĒTU APZINĀTU PIEKRIŠANU SAŅEMT REKLĀMAS

| 92. | Reklāmu tīklu pakalpojumu sniedzēji izmanto sīkfailus un citas ierīces, lai novērotu lietotāju uzvedību, viņiem klejojot internetā, ar nolūku apkopot informāciju par viņu interesēm un izveidot profilus. Vēlāk šī informācija tiek izmantota, lai izsūtītu attiecīgās reklāmas (42). |
| --- | --- |

92.

Reklāmu tīklu pakalpojumu sniedzēji izmanto sīkfailus un citas ierīces, lai novērotu lietotāju uzvedību, viņiem klejojot internetā, ar nolūku apkopot informāciju par viņu interesēm un izveidot profilus. Vēlāk šī informācija tiek izmantota, lai izsūtītu attiecīgās reklāmas (42).

VII.1.   Atlikušās problēmas un riski pašreizējā datu/privātuma aizsardzības tiesiskajā regulējumā

| 93. | Datu apstrādi regulē Datu aizsardzības direktīva (attiecībā uz personas datiem) un arī E-privātuma direktīvas 5. panta 3. punkts. Šis pants precīzi nosaka, ka lietotājs ir jāinformē un viņam ir jāsniedz iespēja piekrist vai noraidīt ierīču, tādu kā sīkfaili utt., uzglabāšanu viņu datorā vai citā ierīcē (43). |
| --- | --- |

93.

Datu apstrādi regulē Datu aizsardzības direktīva (attiecībā uz personas datiem) un arī E-privātuma direktīvas 5. panta 3. punkts. Šis pants precīzi nosaka, ka lietotājs ir jāinformē un viņam ir jāsniedz iespēja piekrist vai noraidīt ierīču, tādu kā sīkfaili utt., uzglabāšanu viņu datorā vai citā ierīcē (43).

| 94. | Līdz šim reklāmu tīklu pakalpojumu sniedzēji ir paļāvušies, ka pārlūkprogrammu iestatījumi un privātuma aizsardzības stratēģijas nodrošinās lietotāju informētību un ļaus viņiem atļaut vai noraidīt sīkfailu saņemšanu. Viņi ir skaidrojuši izdevēju privātuma stratēģijās, kā atteikties no sīkfailu saņemšanas pilnībā vai arī atļaut to atkarībā no attiecīgā gadījuma. To darot, viņi ir centušies izpildīt savu pienākumu sniegt lietotājiem iespēju atteikties no sīkfailu saņemšanas. |
| --- | --- |

94.

Līdz šim reklāmu tīklu pakalpojumu sniedzēji ir paļāvušies, ka pārlūkprogrammu iestatījumi un privātuma aizsardzības stratēģijas nodrošinās lietotāju informētību un ļaus viņiem atļaut vai noraidīt sīkfailu saņemšanu. Viņi ir skaidrojuši izdevēju privātuma stratēģijās, kā atteikties no sīkfailu saņemšanas pilnībā vai arī atļaut to atkarībā no attiecīgā gadījuma. To darot, viņi ir centušies izpildīt savu pienākumu sniegt lietotājiem iespēju atteikties no sīkfailu saņemšanas.

| 95. | Kaut arī teorētiski šī metode (ar pārlūkprogrammu) varētu nodrošināt jēgpilnu, apzinātu piekrišanu, faktiskā situācija ir pavisam citāda. Kopumā lietotājiem nav pat pamata sapratnes par jebkādu datu savākšanu, vēl jo vairāk, ka to dara trešās personas, šādu datu vērtību, to izmantošanu, tehnoloģijas darbību un jo īpaši, kā un kur var atteikties. Darbības, kas veicamas lietotājam, lai atteiktos, šķiet ne tikai sarežģītas, bet arī pārmērīgas (vispirms ir jāiestata pārlūkprogramma, lai saņemtu sīkfailus, un tad jāveic atteikšanās funkcija). |
| --- | --- |

95.

Kaut arī teorētiski šī metode (ar pārlūkprogrammu) varētu nodrošināt jēgpilnu, apzinātu piekrišanu, faktiskā situācija ir pavisam citāda. Kopumā lietotājiem nav pat pamata sapratnes par jebkādu datu savākšanu, vēl jo vairāk, ka to dara trešās personas, šādu datu vērtību, to izmantošanu, tehnoloģijas darbību un jo īpaši, kā un kur var atteikties. Darbības, kas veicamas lietotājam, lai atteiktos, šķiet ne tikai sarežģītas, bet arī pārmērīgas (vispirms ir jāiestata pārlūkprogramma, lai saņemtu sīkfailus, un tad jāveic atteikšanās funkcija).

| 96. | Rezultātā tikai nedaudzi veic atteikšanās funkciju, un ne tādēļ, ka viņi ir pieņēmuši apzinātu lēmumu saņemt uz viņu uzvedību balstītu reklāmu, bet drīzāk tādēļ, ka viņi neapzinās, ka, neizmantojot atteikšanās iespēju, viņi patiesībā piekrīt to saņemt. |
| --- | --- |

96.

Rezultātā tikai nedaudzi veic atteikšanās funkciju, un ne tādēļ, ka viņi ir pieņēmuši apzinātu lēmumu saņemt uz viņu uzvedību balstītu reklāmu, bet drīzāk tādēļ, ka viņi neapzinās, ka, neizmantojot atteikšanās iespēju, viņi patiesībā piekrīt to saņemt.

| 97. | Tādējādi, lai gan no juridiskā viedokļa E-privātuma direktīvas 5. panta 3. punkts nodrošina efektīvu tiesisku aizsardzību, faktiski, interneta lietotāji ir pakļauti novērošanai ar nolūku nosūtīt uz viņu uzvedības balstītu reklāmu, kaut arī faktiski daudzos, ja ne lielākajā daļā gadījumu, viņi vispār neapzinās, ka tiek novēroti. |
| --- | --- |

97.

Tādējādi, lai gan no juridiskā viedokļa E-privātuma direktīvas 5. panta 3. punkts nodrošina efektīvu tiesisku aizsardzību, faktiski, interneta lietotāji ir pakļauti novērošanai ar nolūku nosūtīt uz viņu uzvedības balstītu reklāmu, kaut arī faktiski daudzos, ja ne lielākajā daļā gadījumu, viņi vispār neapzinās, ka tiek novēroti.

| 98. | 29. panta darba grupa gatavo atzinumu, kura mērķis ir skaidrot juridiskos nosacījumus uz uzvedību balstītas reklāmas veikšanai, kas ir apsveicami. Tomēr situācijas risināšanai ar interpretāciju varētu nepietikt un varētu būt, ka Eiropas Savienībai būs jāveic papildu darbības. |
| --- | --- |

98.

29. panta darba grupa gatavo atzinumu, kura mērķis ir skaidrot juridiskos nosacījumus uz uzvedību balstītas reklāmas veikšanai, kas ir apsveicami. Tomēr situācijas risināšanai ar interpretāciju varētu nepietikt un varētu būt, ka Eiropas Savienībai būs jāveic papildu darbības.

VII.2.   Turpmākas rīcības, tas ir, obligātas privātuma noklusējuma iestatījumu nodrošināšanas, nepieciešamība

| 99. | Kā minēts iepriekš, tīmekļa pārlūkprogrammas parasti pieļauj zināmas kontroles iespējas attiecībā uz konkrētiem sīkfailu veidiem. Šobrīd vairākuma tīmekļa pārlūkprogrammu noklusējuma iestatījumi pieļauj visu sīkfailu saņemšanu. Citiem vārdiem, pārlūkprogrammas ir iestatītas tā, lai saņemtu visus sīkfailus neatkarīgi no to mērķiem. Tikai gadījumos, kad lietotāji maina iestatījumus savos pārlūkprogrammu lietojumos, lai noraidītu sīkfailu saņemšanu, viņi tos nesaņems, bet kā minēts iepriekš, tikai retais lietotājs šādu darbību veic. Turklāt, pirmoreiz instalējot vai atjauninot pārlūkprogrammu lietojumus, privātuma vednis nedarbojas. |
| --- | --- |

99.

Kā minēts iepriekš, tīmekļa pārlūkprogrammas parasti pieļauj zināmas kontroles iespējas attiecībā uz konkrētiem sīkfailu veidiem. Šobrīd vairākuma tīmekļa pārlūkprogrammu noklusējuma iestatījumi pieļauj visu sīkfailu saņemšanu. Citiem vārdiem, pārlūkprogrammas ir iestatītas tā, lai saņemtu visus sīkfailus neatkarīgi no to mērķiem. Tikai gadījumos, kad lietotāji maina iestatījumus savos pārlūkprogrammu lietojumos, lai noraidītu sīkfailu saņemšanu, viņi tos nesaņems, bet kā minēts iepriekš, tikai retais lietotājs šādu darbību veic. Turklāt, pirmoreiz instalējot vai atjauninot pārlūkprogrammu lietojumus, privātuma vednis nedarbojas.

| 100. | Šo problēmu varētu risināt, pārlūkprogrammās iestrādājot privātuma noklusējuma iestatījumus. Citiem vārdiem sakot, ja tajās būtu nodrošināts iestatījums “nepieņemt trešo personu sīkfailus”. Lai šo risinājumu papildinātu un padarītu to efektīvāku, pārlūkprogrammām būtu jāpieprasa, lai lietotāji izskatītu privātuma vedni, pirmoreiz instalējot vai atjauninot pārlūkprogrammu. Ir nepieciešams vairāk granularitātes un skaidrākas informācijas par sīkfailu veidiem un dažu noderīgumu. Lietotāji, kas vēlas tikt novēroti ar nolūku saņemt reklāmu, tiks pienācīgi informēti un viņiem vajadzēs mainīt iestatījumus. Tas sniegtu labākas kontroles iespējas pār viņu personas datiem un privātumu. EDAU uzskata, ka tas būt efektīvs veids, kā cienīt un saglabāt lietotāju piekrišanu (44). |
| --- | --- |

100.

Šo problēmu varētu risināt, pārlūkprogrammās iestrādājot privātuma noklusējuma iestatījumus. Citiem vārdiem sakot, ja tajās būtu nodrošināts iestatījums “nepieņemt trešo personu sīkfailus”. Lai šo risinājumu papildinātu un padarītu to efektīvāku, pārlūkprogrammām būtu jāpieprasa, lai lietotāji izskatītu privātuma vedni, pirmoreiz instalējot vai atjauninot pārlūkprogrammu. Ir nepieciešams vairāk granularitātes un skaidrākas informācijas par sīkfailu veidiem un dažu noderīgumu. Lietotāji, kas vēlas tikt novēroti ar nolūku saņemt reklāmu, tiks pienācīgi informēti un viņiem vajadzēs mainīt iestatījumus. Tas sniegtu labākas kontroles iespējas pār viņu personas datiem un privātumu. EDAU uzskata, ka tas būt efektīvs veids, kā cienīt un saglabāt lietotāju piekrišanu (44).

| 101. | No vienas puses, ņemot vērā problēmas plašumu, citiem vārdiem, pašreiz uz iluzoras piekrišanas balstītu novēroto interneta lietotāju skaitu, no otras puses, problēmas svarīgumu, papildu aizsardzības mehānismu nepieciešamība kļūst aktuālāka. PbD principa iestatīšana tīmekļa pārlūkprogrammās varētu sniegt būtisku ieguldījumu, lai sniegtu personām iespēju kontrolēt datu savākšanu, kas tiek veikta reklāmas mērķiem. |
| --- | --- |

101.

No vienas puses, ņemot vērā problēmas plašumu, citiem vārdiem, pašreiz uz iluzoras piekrišanas balstītu novēroto interneta lietotāju skaitu, no otras puses, problēmas svarīgumu, papildu aizsardzības mehānismu nepieciešamība kļūst aktuālāka. PbD principa iestatīšana tīmekļa pārlūkprogrammās varētu sniegt būtisku ieguldījumu, lai sniegtu personām iespēju kontrolēt datu savākšanu, kas tiek veikta reklāmas mērķiem.

| 102. | Lai sekmētu šos mērķus, EDAU aicina Komisiju apsvērt likumdošanas pasākumus, pieprasot obligātu privātuma noklusējuma iestatījumu iestrādi pārlūkprogrammās un attiecīgās informācijas nodrošināšanu. |
| --- | --- |

102.

Lai sekmētu šos mērķus, EDAU aicina Komisiju apsvērt likumdošanas pasākumus, pieprasot obligātu privātuma noklusējuma iestatījumu iestrādi pārlūkprogrammās un attiecīgās informācijas nodrošināšanu.

VIII.   CITI UZ PERSONU PRIVĀTUMA/DATU AIZSARDZĪBU VĒRSTI PRINCIPI

| 103. | Lai gan ar PbD principa ieviešanu ir lielas iespējas uzlabot personu datu un privātuma aizsardzību, papildu principu ieviešana tiesību aktu izstrādē un īstenošanā ir nepieciešama, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos IKT. Šajā saistībā EDAU norāda uz pārskatāmības principu un obligātā drošības pārkāpumu regulējuma pieņemšanu, kas būt piemērojams visās nozarēs. |
| --- | --- |

103.

Lai gan ar PbD principa ieviešanu ir lielas iespējas uzlabot personu datu un privātuma aizsardzību, papildu principu ieviešana tiesību aktu izstrādē un īstenošanā ir nepieciešama, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos IKT. Šajā saistībā EDAU norāda uz pārskatāmības principu un obligātā drošības pārkāpumu regulējuma pieņemšanu, kas būt piemērojams visās nozarēs.

VIII.1.   Pārskatāmības princips, lai nodrošinātu atbilstību integrētas privātās dzīves aizsardzības principam

| 104. | 29. panta darba grupa dokumentā “Future of Privacy” (45) ir ieteikusi iekļaut pārskatāmības principu Datu aizsardzības direktīvā. Šis vairākos starptautiskos datu aizsardzības instrumentos (46) atzītais princips paredz, ka iestādēm ir jāievieš procesi, lai nodrošinātu atbilstību esošajiem tiesību aktiem, kā arī jāizstrādā metodes, lai novērtētu un parādītu atbilstību tiesību aktiem un citiem saistošiem instrumentiem. |
| --- | --- |

104.

29. panta darba grupa dokumentā “Future of Privacy” (45) ir ieteikusi iekļaut pārskatāmības principu Datu aizsardzības direktīvā. Šis vairākos starptautiskos datu aizsardzības instrumentos (46) atzītais princips paredz, ka iestādēm ir jāievieš procesi, lai nodrošinātu atbilstību esošajiem tiesību aktiem, kā arī jāizstrādā metodes, lai novērtētu un parādītu atbilstību tiesību aktiem un citiem saistošiem instrumentiem.

| 105. | EDAU pilnībā atbalsta 29. panta darba grupas ieteikumu. Tas uzskata, ka šis princips būs ļoti svarīgs, lai veicinātu efektīvu datu aizsardzības principu un pienākumu piemērošanu. Atbilstīgi pārskatāmības principam datu apstrādātājiem būs jāpierāda, ka viņi ir ieviesuši nepieciešamos mehānismus, lai ievērotu attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus. Tas visticamāk sniegs ieguldījumu efektīvā integrētas privātās dzīves aizsardzības kā īpaši piemērota pārskatāmību apliecinoša elementa ieviešanā IKT tehnoloģijās. |
| --- | --- |

105.

EDAU pilnībā atbalsta 29. panta darba grupas ieteikumu. Tas uzskata, ka šis princips būs ļoti svarīgs, lai veicinātu efektīvu datu aizsardzības principu un pienākumu piemērošanu. Atbilstīgi pārskatāmības principam datu apstrādātājiem būs jāpierāda, ka viņi ir ieviesuši nepieciešamos mehānismus, lai ievērotu attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus. Tas visticamāk sniegs ieguldījumu efektīvā integrētas privātās dzīves aizsardzības kā īpaši piemērota pārskatāmību apliecinoša elementa ieviešanā IKT tehnoloģijās.

| 106. | Lai izvērtētu un parādītu pārskatāmību, datu apstrādātāji varētu izmantot iekšējās procedūras, savukārt trešās personas, kas veic auditu vai cita veida pārbaudes un verifikāciju, noslēgumā varētu piešķirt apstiprinājumu vai balvas. Šajā kontekstā EDAU aicina Komisiju apsvērt, vai papildus vispārējam pārskatāmības principam būtu noderīgi tiesību aktos noteikt konkrētus pasākumus pārskatāmības nodrošināšanai, piemēram, izstrādāt privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējumu un nosacījums, ar kādiem tas izstrādājams. |
| --- | --- |

106.

Lai izvērtētu un parādītu pārskatāmību, datu apstrādātāji varētu izmantot iekšējās procedūras, savukārt trešās personas, kas veic auditu vai cita veida pārbaudes un verifikāciju, noslēgumā varētu piešķirt apstiprinājumu vai balvas. Šajā kontekstā EDAU aicina Komisiju apsvērt, vai papildus vispārējam pārskatāmības principam būtu noderīgi tiesību aktos noteikt konkrētus pasākumus pārskatāmības nodrošināšanai, piemēram, izstrādāt privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējumu un nosacījums, ar kādiem tas izstrādājams.

VIII.2.   Drošības pārkāpumi: tiesiskā regulējuma pabeigšana

| 107. | Pagājušā gada grozījumi E-privātuma direktīvā ieviesa prasību paziņot par datu aizsardzības pārkāpumiem cietušajām personām un arī attiecīgajām iestādēm. Datu aizsardzības pārkāpums ir vispārēji definēts kā jebkurš ar pakalpojumu saistīts pārkāpums, kura rezultātā notiek nosūtīto, uzglabāto vai citādi apstrādāto personas datu iznīcināšana, nozaudēšana, izpaušana utt. Personu informēšana tiks pieprasīta, ja ir ticams, ka drošības pārkāpums varētu nelabvēlīgi ietekmēt viņu personas datus vai privātumu. Tas varētu attiekties uz gadījumiem, kad pārkāpums varētu izraisīt identitātes piesavināšanos, nopietnu pazemojumu vai kaitējumu reputācijai. Attiecīgo iestāžu informēšana par jebkuru datu aizsardzības pārkāpumu būs obligāta neatkarīgi no tā, vai tie rada personu apdraudējumu. |
| --- | --- |

107.

Pagājušā gada grozījumi E-privātuma direktīvā ieviesa prasību paziņot par datu aizsardzības pārkāpumiem cietušajām personām un arī attiecīgajām iestādēm. Datu aizsardzības pārkāpums ir vispārēji definēts kā jebkurš ar pakalpojumu saistīts pārkāpums, kura rezultātā notiek nosūtīto, uzglabāto vai citādi apstrādāto personas datu iznīcināšana, nozaudēšana, izpaušana utt. Personu informēšana tiks pieprasīta, ja ir ticams, ka drošības pārkāpums varētu nelabvēlīgi ietekmēt viņu personas datus vai privātumu. Tas varētu attiekties uz gadījumiem, kad pārkāpums varētu izraisīt identitātes piesavināšanos, nopietnu pazemojumu vai kaitējumu reputācijai. Attiecīgo iestāžu informēšana par jebkuru datu aizsardzības pārkāpumu būs obligāta neatkarīgi no tā, vai tie rada personu apdraudējumu.

Nosacījumu piemērošana attiecībā uz drošības pārkāpumiem visās nozarēs

| 108. | Diemžēl šis nosacījums attiecas tikai uz publiski pieejamiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, piemēram, tālruņu sakaru uzņēmumiem, interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem, tīmekļa e-pasta pakalpojumu sniedzējiem utt. EDAU aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par drošības pārkāpumu nosacījumu piemērošanu visās nozarēs. Attiecībā uz šāda regulējuma saturu EDAU uzskata, ka drošības pārkāpumu tiesiskais regulējums, kas iekļauts E-privātuma direktīvā, norāda uz pieņemamu līdzsvaru starp personu tiesību aizsardzību, tostarp tiesību uz personas datu un privātuma neaizskaramību, un nosacījumiem, kas vērsti uz attiecīgām iestādēm. Vienlaikus tas ir regulējums ar “īstiem zobiem”, jo tas ietver jēgpilnus īstenošanas nosacījumus, kas iestādēm sniedz pietiekamas pilnvaras izmeklēt un sodīt nepakļaušanās gadījumā. |
| --- | --- |

108.

Diemžēl šis nosacījums attiecas tikai uz publiski pieejamiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, piemēram, tālruņu sakaru uzņēmumiem, interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējiem, tīmekļa e-pasta pakalpojumu sniedzējiem utt. EDAU aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par drošības pārkāpumu nosacījumu piemērošanu visās nozarēs. Attiecībā uz šāda regulējuma saturu EDAU uzskata, ka drošības pārkāpumu tiesiskais regulējums, kas iekļauts E-privātuma direktīvā, norāda uz pieņemamu līdzsvaru starp personu tiesību aizsardzību, tostarp tiesību uz personas datu un privātuma neaizskaramību, un nosacījumiem, kas vērsti uz attiecīgām iestādēm. Vienlaikus tas ir regulējums ar “īstiem zobiem”, jo tas ietver jēgpilnus īstenošanas nosacījumus, kas iestādēm sniedz pietiekamas pilnvaras izmeklēt un sodīt nepakļaušanās gadījumā.

| 109. | Tādējādi EDAU aicina Komisiju pieņemt tiesību akta priekšlikumu, lai šo regulējumu piemērotu visām nozarēm, to pienācīgi pielāgojot, ja nepieciešams. Papildus tiktu nodrošināta standartu un procedūru vienotība visās nozarēs. |
| --- | --- |

109.

Tādējādi EDAU aicina Komisiju pieņemt tiesību akta priekšlikumu, lai šo regulējumu piemērotu visām nozarēm, to pienācīgi pielāgojot, ja nepieciešams. Papildus tiktu nodrošināta standartu un procedūru vienotība visās nozarēs.

E-privātuma direktīvā iestrādāto tiesiska regulējuma pabeigšana, izmantojot komitoloģijas procedūru

| 110. | Pārskatītā E-privātuma direktīva ļauj Komisijai pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, t. i., detalizētus pasākumus attiecībā uz datu drošības pārkāpumu paziņošanu, piemērojot komitoloģijas procedūru (47). Šādas pilnvaras ir pamatotas ar nepieciešamību nodrošināt konsekventu drošības pārkāpumu tiesiskā regulējuma īstenošanu un piemērošanu. Konsekventa īstenošana sekmē to, ka personas visā Kopienā saņem vienādi augsta līmeņa aizsardzību un ka attiecīgās iestādes nav apgrūtinātas ar atšķirīgiem paziņošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

110.

Pārskatītā E-privātuma direktīva ļauj Komisijai pieņemt tehniskus īstenošanas pasākumus, t. i., detalizētus pasākumus attiecībā uz datu drošības pārkāpumu paziņošanu, piemērojot komitoloģijas procedūru (47). Šādas pilnvaras ir pamatotas ar nepieciešamību nodrošināt konsekventu drošības pārkāpumu tiesiskā regulējuma īstenošanu un piemērošanu. Konsekventa īstenošana sekmē to, ka personas visā Kopienā saņem vienādi augsta līmeņa aizsardzību un ka attiecīgās iestādes nav apgrūtinātas ar atšķirīgiem paziņošanas nosacījumiem.

| 111. | E-privātuma direktīvu pieņēma 2009.gada novembrī. Nav redzamu attaisnojošu iemeslu, kādēļ būtu atliekams darbs pie tehnisko īstenošanas pasākumu pieņemšanas. EDAU rīkoja divus seminārus, kuru mērķis bija dalīties ar un apkopot informāciju attiecībā uz paziņošanu par datu aizsardzības pārkāpumiem. EDAU labprāt dalītos ar šādā veidā iegūtajiem rezultātiem un cer sadarboties ar Komisiju un citām ieinteresētajām personām, lai uzlabotu vispārējo datu aizsardzības pārkāpumu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

111.

E-privātuma direktīvu pieņēma 2009.gada novembrī. Nav redzamu attaisnojošu iemeslu, kādēļ būtu atliekams darbs pie tehnisko īstenošanas pasākumu pieņemšanas. EDAU rīkoja divus seminārus, kuru mērķis bija dalīties ar un apkopot informāciju attiecībā uz paziņošanu par datu aizsardzības pārkāpumiem. EDAU labprāt dalītos ar šādā veidā iegūtajiem rezultātiem un cer sadarboties ar Komisiju un citām ieinteresētajām personām, lai uzlabotu vispārējo datu aizsardzības pārkāpumu tiesisko regulējumu.

| 112. | EDAU aicina Komisiju veikt nepieciešamās darbības īsā laikā. Pirms tehnisko īstenošanas pasākumu pieņemšanas Komisijai ir jāiesaistās plašā diskusijā, kurā jākonsultējas ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, EDAU un 29. panta darba grupu. Turklāt diskusijā ir jāiesaista arī citas “attiecīgās ieinteresētās personas”, jo īpaši, lai informētu par labākajiem iespējamajiem tehniskajiem un ekonomiskajiem īstenošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

112.

EDAU aicina Komisiju veikt nepieciešamās darbības īsā laikā. Pirms tehnisko īstenošanas pasākumu pieņemšanas Komisijai ir jāiesaistās plašā diskusijā, kurā jākonsultējas ar Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru, EDAU un 29. panta darba grupu. Turklāt diskusijā ir jāiesaista arī citas “attiecīgās ieinteresētās personas”, jo īpaši, lai informētu par labākajiem iespējamajiem tehniskajiem un ekonomiskajiem īstenošanas līdzekļiem.

IX.   SECINĀJUMI

| 113. | Uzticēšanās vai drīzāk tās trūkums ir atzīta par galveno problēmu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju radīšanā un veiksmīgā ieviešanā. Ja cilvēki neuzticēsies tehnoloģijām, tās visticamāk netiks attīstītas. Uzticēšanās IKT ir atkarīga no dažādiem faktoriem; galvenais faktors ir nodrošināt, ka šīs tehnoloģijas nesagrauj personu pamattiesības uz privātuma un personas datu neaizskaramību. |
| --- | --- |

113.

Uzticēšanās vai drīzāk tās trūkums ir atzīta par galveno problēmu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju radīšanā un veiksmīgā ieviešanā. Ja cilvēki neuzticēsies tehnoloģijām, tās visticamāk netiks attīstītas. Uzticēšanās IKT ir atkarīga no dažādiem faktoriem; galvenais faktors ir nodrošināt, ka šīs tehnoloģijas nesagrauj personu pamattiesības uz privātuma un personas datu neaizskaramību.

| 114. | Lai turpinātu stiprināt datu/privātuma aizsardzības tiesisko regulējumu, kura principi ir pilnībā attiecināmi arī uz informācijas sabiedrību, EDAU ierosina Komisijai iestrādāt integrētas privātās dzīves aizsardzības principu dažādos tiesību aktu un politikas veidošanas līmeņos. |
| --- | --- |

114.

Lai turpinātu stiprināt datu/privātuma aizsardzības tiesisko regulējumu, kura principi ir pilnībā attiecināmi arī uz informācijas sabiedrību, EDAU ierosina Komisijai iestrādāt integrētas privātās dzīves aizsardzības principu dažādos tiesību aktu un politikas veidošanas līmeņos.

| 115. | EDAU iesaka Komisijai īstenot četrus darbības virzienus:






  a) | ierosināt datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā iekļaut vispārīgu nosacījumu attiecībā uz integrētu privātās dzīves aizsardzību. Šim nosacījumam vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam un tā ievērošanai – obligātai dažādos posmos; |
| --- | --- | --- |

115.

EDAU iesaka Komisijai īstenot četrus darbības virzienus:

a)

ierosināt datu aizsardzības tiesiskajā regulējumā iekļaut vispārīgu nosacījumu attiecībā uz integrētu privātās dzīves aizsardzību. Šim nosacījumam vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam un tā ievērošanai – obligātai dažādos posmos;

| b) | šo vispārīgo nosacījumu rūpīgi iestrādāt īpašos nosacījumos, ierosinot īpašus tiesiskos instrumentus dažādās nozarēs. Šos īpašos nosacījumus jau šobrīd varētu iestrādāt tiesiskajos instrumentos, pamatojoties uz Datu aizsardzības direktīvas 17. pantu (un citiem spēkā esošiem tiesību aktiem); |
| --- | --- |

b)

šo vispārīgo nosacījumu rūpīgi iestrādāt īpašos nosacījumos, ierosinot īpašus tiesiskos instrumentus dažādās nozarēs. Šos īpašos nosacījumus jau šobrīd varētu iestrādāt tiesiskajos instrumentos, pamatojoties uz Datu aizsardzības direktīvas 17. pantu (un citiem spēkā esošiem tiesību aktiem);

| c) | iekļaut PbD kā galveno principu Eiropas Digitalizācijas programmā; |
| --- | --- |

c)

iekļaut PbD kā galveno principu Eiropas Digitalizācijas programmā;

| d) | ieviest PbD kā principu citās ES iniciatīvās (galvenokārt ar likumdošanu nesaistītās). |
| --- | --- |

d)

ieviest PbD kā principu citās ES iniciatīvās (galvenokārt ar likumdošanu nesaistītās).

| 116. | Trijās minētajās IKT nozarēs EDAU iesaka Komisijai izvērtēt nepieciešamību izstrādāt priekšlikumus, lai ieviestu integrētas privātās dzīves aizsardzības principu īpašos/konkrētos veidos:






  a) | attiecībā uz RFID ierosināt tiesību aktu pasākumus, lai regulētu RFID lietošanas pamata jautājumus gadījumā, ja neizdodas efektīva esošā tiesiskā regulējuma (caur pašregulējumu) īstenošana. Jo īpaši nodrošināt piekrišanas izvēles principu, atbilstoši kuram visi patēriņa produktiem pievienotie RFID marķējumi noklusējuma režīmā tiktu deaktivēti tirdzniecības vietā; |
| --- | --- | --- |

116.

Trijās minētajās IKT nozarēs EDAU iesaka Komisijai izvērtēt nepieciešamību izstrādāt priekšlikumus, lai ieviestu integrētas privātās dzīves aizsardzības principu īpašos/konkrētos veidos:

a)

attiecībā uz RFID ierosināt tiesību aktu pasākumus, lai regulētu RFID lietošanas pamata jautājumus gadījumā, ja neizdodas efektīva esošā tiesiskā regulējuma (caur pašregulējumu) īstenošana. Jo īpaši nodrošināt piekrišanas izvēles principu, atbilstoši kuram visi patēriņa produktiem pievienotie RFID marķējumi noklusējuma režīmā tiktu deaktivēti tirdzniecības vietā;

| b) | attiecībā uz sociālajiem tīkliem sagatavot tiesību aktus, kas iekļautu vismaz vispārēju pienākumu attiecībā uz obligātiem privātuma aizsardzības iestatījumiem, kuru papildinātu konkrētākas prasības, un kas piekļuvi lietotāju profiliem ierobežotu līdz lietotāja paša izvēlētām personām, kā arī nodrošinātu, ka ierobežotas piekļuves profili neuzrādītos iekšējo/ārējo meklētājprogrammu meklējumos; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz sociālajiem tīkliem sagatavot tiesību aktus, kas iekļautu vismaz vispārēju pienākumu attiecībā uz obligātiem privātuma aizsardzības iestatījumiem, kuru papildinātu konkrētākas prasības, un kas piekļuvi lietotāju profiliem ierobežotu līdz lietotāja paša izvēlētām personām, kā arī nodrošinātu, ka ierobežotas piekļuves profili neuzrādītos iekšējo/ārējo meklētājprogrammu meklējumos;

| c) | attiecībā uz uzvedībā balstītu reklāmu apsvērt tiesību aktus, kas noteiktu, ka pārlūkprogrammās ir noklusējuma iestatījumi trešo personu sīkfailu noraidīšanai un lietotāju pienākumam izskatīt privātuma vedni, pirmoreiz instalējot vai atjauninot pārlūkprogrammu. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz uzvedībā balstītu reklāmu apsvērt tiesību aktus, kas noteiktu, ka pārlūkprogrammās ir noklusējuma iestatījumi trešo personu sīkfailu noraidīšanai un lietotāju pienākumam izskatīt privātuma vedni, pirmoreiz instalējot vai atjauninot pārlūkprogrammu.

| 117. | Visbeidzot EDAU ierosina Komisijai:






  a) | apsvērt pārskatāmības principa iestrādi esošajā Datu aizsardzības direktīvā un |
| --- | --- | --- |

117.

Visbeidzot EDAU ierosina Komisijai:

a)

apsvērt pārskatāmības principa iestrādi esošajā Datu aizsardzības direktīvā un

| b) | izstrādāt noteikumu un procedūru kopu, lai ieviestu nosacījumus attiecībā uz drošības pārkāpumu paziņošanu atbilstīgi E-privātuma direktīvai, kā arī paplašināt tās piemērošanu, attiecinot to uz visiem datu apstrādātājiem. |
| --- | --- |

b)

izstrādāt noteikumu un procedūru kopu, lai ieviestu nosacījumus attiecībā uz drošības pārkāpumu paziņošanu atbilstīgi E-privātuma direktīvai, kā arī paplašināt tās piemērošanu, attiecinot to uz visiem datu apstrādātājiem.

Briselē, 2010. gada 18. martā

Peter HUSTINX

Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

1

(2)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

2

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

3

(4)  Atbildes uz Eiropas Parlamenta jautājumiem komisārei Neelie Kroes, kas uzdoti EP uzklausīšanas procedūras ietvaros pirms komisāra iecelšanas amatā.

4

Neelie Kroes

(5)  Atbildes uz Eiropas Parlamenta jautājumiem komisārei Neelie Kroes, kas uzdoti EP uzklausīšanas procedūras ietvaros pirms komisāra iecelšanas amatā; komisāres Viviane Reding2009. gada 12. novembra runa “A European Digital Agenda for the New Digital Consumer”BEUC daudzpusējā forumā “Patērētāju privātums un mārketings tiešsaistē: tendences tirgū un politikas perspektīvas”(BEUC Multi-stakeholder Forum on Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives) Briselē.

5

Neelie Kroes

Viviane Reding

BEUC

(BEUC Multi-stakeholder Forum on Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives)

(6)  Skatīt, piemēram, RISEPTIS ziņojumu “Trust in the Information Society”, RISEPTIS (Research and Innovation on Security, Privacy and Trustworthiness in the Information Society) konsultatīvās valdes ziņojums. Pieejams: http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html Skatīt arī: J. B Horrigan, Broadband Adoption and Use in America, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI Working Paper Series No 1.

6

RISEPTIS

RISEPTIS (Research and Innovation on Security, Privacy and Trustworthiness in the Information Society)

J. B Horrigan, Broadband Adoption and Use in America, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI Working Paper Series No 1

(7)  29. panta darba grupas 2009. gada 1. decembrī pieņemtais 168. atzinums “The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”.

7

(8)  2007. gada 25. jūlija atzinums attiecībā uz Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Darba programmu labākai Datu aizsardzības direktīvas īstenošanai (OV C 255, 27.10.2007., 1. lpp); 2007. gada 20. decembra atzinums saistībā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par radiofrekvenču identifikāciju (Radio Frequency Identification – RFID) Eiropā – ceļā uz politikas izstrādi (COM(2007) 96) (OV C 101, 23.4.2008., 1. lpp.); 2008. gada 10. aprīļa atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza, citu starpā, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām) (OV C 181, 18.7.2008., 1. lpp.); Otrais atzinums (2009. gada 9. janvāris) par pārskatīto Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē.

8

(Radio Frequency Identification – RFID)

(9)  Ziņojums par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā – Galvenie sasniegumi, 2005.–2009. gadā īstenojot stratēģiju i-2010 (SEC(2009) 1060).

9

(10)  Padomes secinājumi “Post i-2010 Strategy – Towards and Open, Green and Competitive Knowledge Society” (17107/09), pieņemti 18.12.2009.

10

(11)  Ziņojums par jaunu Eiropas digitālo programmu: no i-2010 līdz digital.eu (2009/2225 (INI)), pieņemts 18.3.2010.

11

i-2010

digital.eu

(12)  Piemēram, iespējamība pārdot ārstēšanas nolūkos apkopotos veselības datus vai arī tos izmantot, izvēloties vietu slimnīcu filiālēm, izveidojot ambulatorās ķirurģijas centrus un citos veidos plānojot darbības ar finansiālām sekām, būtu rūpīgi jāizvērtē.

12

(13)  Skatīt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2009. gada 22. jūlija atzinumu saistībā ar Komisijas paziņojumu par rīcības plānu Eiropā ieviest inteliģentas transporta sistēmas un tam pievienoto ierosināto Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem, kas pieejams: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_EN.pdf

13

(14)  2007. gada 2. maija paziņojums. COM(2007) 228 galīgā redakcija, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par datu aizsardzības veicināšanu, izmantojot privātuma uzlabojošas tehnoloģijas (PETs).

14

(PETs)

(15)  Study on the economic benefits of privacy enhancing technologies (PETS) jls/2008/D4/036.

15

Study on the economic benefits of privacy enhancing technologies (PETS) jls/2008/D4/036.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (turpmāk – Datu aizsardzības direktīva).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (turpmāk tekstā – E-privātuma direktīva).

17

(18)  Interpretējot galvenos elementus un nosacījumus, kas norādīti 1950. gada 4. novembrī Romā pieņemtās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECK) 8. pantā, to atšķirīgam piemērojumam.

18

(19)  Ar Lisabonas līgumu šāda aizsardzība tiek pastiprināta, iekļaujot privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību kā atsevišķas pamattiesības ES Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā. ES Pamattiesību harta kļuva saistoša no Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienas.

19

(20)  17. pants: “Dalībvalstis paredz to, ka personas datu apstrādātājam jāīsteno atbilstoši tehniski un organizatoriski pasākumi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu pazaudēšanu, pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi, īpaši, ja apstrāde ietver datu pārraidi pa elektronisko sakaru tīklu, un pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām.” 46. paragrāfs to papildina: “Tā kā datu subjektu tiesību un brīvību aizsardzība, kas attiecas uz personas datu apstrādi, prasa atbilstošus tehniskus un organizatoriskus pasākumus gan apstrādes sistēmas izveides laikā, gan pašas apstrādes laikā, lai saglabātu šo datu drošību un tādējādi novērstu jebkādu nesankcionētu apstrādi.”

20

(21)  Komisija ir norādījusi, ka tā plāno atjaunināt Direktīvu 1999/5/EK līdz 2010. gada beigām.

21

(22)  Skatīt AK informātikas komisāra biroja ziņojumu “Privacy by Design”, kas publicēts 2008. gada novembrī.

22

(23)  29. panta darba grupas 2009. gada 1. decembrī pieņemtais 168. atzinums “The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”.

23

(24)  “Integrētas privātās dzīves aizsardzība ir princips, kas ir gan pilsoņu, gan uzņēmumu interesēs. Integrēta privātās dzīves aizsardzība labāk pasargās indivīdus, kā arī vairos ticību un paļāvību jaunajiem pakalpojumiem un izstrādājumiem, kam savukārt būs laba ietekme uz ekonomiku. Ir novēroti jau daži labi piemēri, bet priekšā vēl ir daudz darāmā.” (Atklāšanas runa Datu aizsardzības dienā 2010. gada 28. janvārī Eiropas Parlamentā, Briselē).

24

(25)  Eiropas Padomes 2009. gada decembrī apstiprinātā Stokholmas programma – An open and secure Europe serving and protecting the citizen.

25

An open and secure Europe serving and protecting the citizen

(26)  2009. gada 10. jūlija atzinums par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs” (OV C 276, 17.11.2009., 8. lpp., 60. punkts).

26

(27)  29. panta darba grupas 2009. gada 1. decembrī pieņemtais 168. atzinums par The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data.

27

The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data

(28)  RFID – radiofrekvenču identifikācija. Radiofrekvenču identifikācijas tehnoloģijas vai infrastruktūras pamatsastāvdaļas ir marķējums (t. i., mikroshēma), lasītājs un lietojumprogramma, kas savienota ar marķējumiem un lasītājiem, izmantojot starpprogrammatūru, un tiek lietota izveidoto datu apstrādei. Marķējumu veido elektroniskā ķēde, kurā tiek glabāti dati, un antenas, kas pārraida datus, izmantojot radioviļņus. Lasītājs ir aprīkots ar antenu un demodulatoru, kas pārvērš ienākošo analogo informāciju no radiolīnijas digitālajos datos. Pēc tam, izmantojot tīklus, informāciju var sūtīt uz datu bāzēm un serveriem tās turpmākai apstrādei datorā.

28

RFID

(29)  E-privātuma direktīvas 3. pants atsaucas uz RFID: “Šī direktīva attiecas uz personas datu apstrādi saistībā ar publiski pieejamu elektronisko komunikāciju pakalpojumu sniegšanu publiskos komunikāciju tīklos Kopienā, tostarp publiskos komunikāciju tīklos, kuros var izmantot datu vākšanas un identifikācijas ierīces.” To papildina 56. apsvērums: “Tehnoloģiju attīstība dod iespēju izstrādāt jaunas lietotnes, kuru pamatā ir datu vākšanas un identifikācijas ierīces, kas varētu būt bezkontakta ierīces, kuras izmanto radiofrekvences. Piemēram, radiofrekvenču identifikācijas ierīces (RFID) izmanto radiofrekvences, lai no tagiem ar unikālu identifikatoru tvertu datus, ko pēc tam var pārraidīt pa izveidotajiem komunikāciju tīkliem. Šādu tehnoloģiju plaša izmantošana, ja tā iedzīvotājiem ir pieņemama, var dot ievērojamu ekonomisku un sociālu ieguvumu un tādējādi būtiski veicināt iekšējā tirgus darbību. Lai to panāktu, ir jānodrošina, ka tiek aizsargātas visas personu pamattiesības, tostarp tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību. Ja šādas ierīces pieslēdz publiski pieejamiem elektronisko komunikāciju tīkliem vai tās izmanto elektronisko komunikāciju pakalpojumus kā pamata infrastruktūru, būtu jāpiemēro Direktīvas 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) attiecīgie noteikumi, tostarp noteikumi par drošību, informāciju par datu plūsmu un atrašanās vietu un konfidencialitāti.”

29

RFID

(30)  Piemēram, Datu aizsardzības direktīvas 17. pantā noteikts, ka ir jāīsteno atbilstoši tehniski un organizatoriski pasākumi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nesankcionētu atklāšanu.

30

(31)  Komisijas 2007. gada 15. marta paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: “Radiofrekvenču identifikācija (RFID) Eiropā ceļā uz politikas īstenošanas pasākumiem” (COM(2007) 96 galīgā redakcija).

31

(RFID)

(32)  Komisijas 2009. gada 12. maija ieteikums: “Par privātuma un datu aizsardzības principu īstenošanu saistībā ar radiofrekvenciālās identificēšanas lietojumiem” (C(2009) 3200 galīgā redakcija).

32

(33)  Komisijas 2009. gada 18. jūnija paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Lietiskais internets – rīcības plāns Eiropai” (COM(2009) 278 galīgā redakcija).

33

(34)  Skatīt 29. panta darba grupas 2009. gada 12. jūnijā pieņemto 163. atzinumu (5/2009) par tiešsaistes sociālo tīklu veidošanu.

34

(35)  “ “Personas datu apstrādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, valsts iestāde, aģentūra vai jebkura cita iestāde, kura viena pati vai kopīgi ar citām nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus; ja apstrādes nolūkus un līdzekļus nosaka valsts vai Kopienas tiesību akti vai noteikumi, personas datu apstrādātāju vai viņa iecelšanas konkrētos kritērijus var noteikt valsts vai Kopienas tiesību akti.”

35

(36)  Informācija par šādu programmu ir pieejama: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Principi ir pieejami: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Report on the assessment of the implementation of the Safer Social Network Principles for the EU, pieejams: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

Report on the assessment of the implementation of the Safer Social Network Principles for the EU

(39)  Par informācijas sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem atbildīgā Eiropas Komisijas locekle Viviane Reding: Padomā, pirms ievieto internetā! Kā padarīt sociālo kontaktu veidošanas vietnes drošākas bērniem un pusaudžiem? Drošāka interneta diena Strasbūrā 2010. gada 9. februārī.

39

Viviane Reding

(40)  Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par sociālo tīklu vietņu ietekmi uz pilsoņiem/patērētājiem (2009. gada 4. novembris).

40

(41)  Plašāk analizēts arī šā dokumenta 33. punktā.

41

(42)  Izsekojošie sīkfaili ir mazi teksta faili ar unikālu identifikatoru. Parasti reklāmu tīklu pakalpojumu sniedzēji (tāpat kā tīmekļa vietņu operatori vai izdevēji) novieto sīkfailus uz apmeklētāju datora cietā diska, īpaši interneta lietotāju pārlūkprogrammās, viņiem pirmoreiz apmeklējot tīmekļa vietnes, kas sniedz reklāmas pakalpojumus kā daļu no sava tīkla. Sīkfails ļauj reklāmu tīkla pakalpojumu sniedzējam atpazīt apmeklētāju, kas atkārtoti atgriežas tīmekļa vietnē vai arī apmeklē jebkuru citu tīmekļa vietni, kas ir reklāmas tīkla partneris. Šādi atkārtoti apmeklējumi ļaus reklāmas tīklu pakalpojumu sniedzējiem izveidot apmeklētāju profilu.

42

(43)  E-privātuma direktīvas 5. panta 3. pants nesen tika grozīts, lai uzlabotu aizsardzību pret lietotāju sakaru pārtveršanu, izmantojot, piemēram, lietotāja datorā vai citā ierīcē uzglabāto spiegprogrammatūru vai sīkfailus. Atbilstīgi jaunajai direktīvai lietotājus būtu labāk jāinformē, kā arī jāpiedāvā vieglākas kontroles iespējas attiecībā uz viņu vēlmi uzglabāt sīkfailus savā gala iekārtā.

43

(44)  Vienlaikus EDAU apzinās, ka šis problēmu neatrisinātu pilnībā, jo ir sīkfaili, kurus nevar kontrolēt caur pārlūkprogrammu, piemēram, tā dēvētos programmas Flash sīkfailus. Lai risinātu šo situāciju, varētu būt nepieciešams, ka pārlūkprogrammu izstrādātāji integrē zibatmiņas kontroles savās sīkfailu kontrolēs kā noklusējuma iestatījumus attiecībā uz jaunajām pārlūkprogrammām.

44

Flash

(45)  29. panta darba grupas 2009. gada 1. decembrī pieņemtais 168. atzinums par The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data.

45

The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data

(46)  EDSO vadlīnijas, kas regulē privātās dzīves aizsardzību un personas datu pārrobežu plūsmu (1980); Madrid Privacy Declaration on Global Privacy Standards for a Global World (2009. gada 3. novembris).

46

Madrid Privacy Declaration on Global Privacy Standards for a Global World

(47)  Atbilstīgi komitoloģijas procedūrai tehniskās īstenošanas pasākumus pieņem dalībvalstu pārstāvju komiteja, ko vada Komisija. E-privātuma direktīvas gadījumā tiek piemērota tā saucamā regulatīvās kontroles procedūra, proti, gan Eiropas Parlaments, gan Padome var iebilst pret Komisijas ierosinātajiem pasākumiem. Plašāka informācija: http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/16

---

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)

2010/C 280/02

EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJS,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un, jo īpaši tā 16. pantu,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un, jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un, jo īpaši tās 17. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti un, jo īpaši tās 41. pantu,

IR PIEŅĒMIS ŠO ATZINUMU:

I.   IEVADS

| 1. | 2008. gada 3. decembrī Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (šeit un turpmāk tekstā – “Priekšlikums”) (1). Priekšlikuma mērķis ir pārstrādāt Direktīvu 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA), kuru pieņēma 2003. gada 27. janvārī (turpmāk tekstā – “Direktīva”) (2), nemainot ne apstākļus, ne EEIA savākšanas un pārstrādes pamatojumu. |
| --- | --- |

1.

2008. gada 3. decembrī Komisija pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (šeit un turpmāk tekstā – “Priekšlikums”) (1). Priekšlikuma mērķis ir pārstrādāt Direktīvu 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA), kuru pieņēma 2003. gada 27. janvārī (turpmāk tekstā – “Direktīva”) (2), nemainot ne apstākļus, ne EEIA savākšanas un pārstrādes pamatojumu.

| 2. | Komisija nav konsultējusies ar EDAU, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktā (3). Tādēļ EDAU pēc savas iniciatīvas ir pieņēmis atzinumu, balstoties uz šīs pašas regulas 41. panta 2. punktu. EDAU iesaka Priekšlikuma preambulā iekļaut atsauci uz šo atzinumu. |
| --- | --- |

2.

Komisija nav konsultējusies ar EDAU, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktā (3). Tādēļ EDAU pēc savas iniciatīvas ir pieņēmis atzinumu, balstoties uz šīs pašas regulas 41. panta 2. punktu. EDAU iesaka Priekšlikuma preambulā iekļaut atsauci uz šo atzinumu.

| 3. | EDAU apzinās, ka šis ieteikums tiek iesniegts likumdošanas procesa vēlīnā stadijā, tomēr uzskata, ka atzinuma sniegšana ir nepieciešama un lietderīga, jo Priekšlikums aktualizē nozīmīgus datu aizsardzības jautājumus, kas tajā nav atrisināti. Šajā atzinumā nav paredzēts mainīt Priekšlikuma galveno un dominējošo mērķi, kura “smaguma centrs” (4) ir un paliek apkārtējās vides aizsardzība, bet tikai piešķirt tam papildu dimensiju, kas kļūst aizvien nozīmīgāka mūsu informācijas sabiedrībā (5). |
| --- | --- |

3.

EDAU apzinās, ka šis ieteikums tiek iesniegts likumdošanas procesa vēlīnā stadijā, tomēr uzskata, ka atzinuma sniegšana ir nepieciešama un lietderīga, jo Priekšlikums aktualizē nozīmīgus datu aizsardzības jautājumus, kas tajā nav atrisināti. Šajā atzinumā nav paredzēts mainīt Priekšlikuma galveno un dominējošo mērķi, kura “smaguma centrs” (4) ir un paliek apkārtējās vides aizsardzība, bet tikai piešķirt tam papildu dimensiju, kas kļūst aizvien nozīmīgāka mūsu informācijas sabiedrībā (5).

| 4. | Apzinoties arī pārstrādāšanas procedūras ierobežoto darbības jomu, EDAU tomēr aicina likumdevēju ņemt vērā šos ieteikumus saskaņā ar Iestāžu nolīguma par pārstrādāšanas procedūru 8. pantu (kas paredz iespēju grozīt neizmainītu normu) (6). |
| --- | --- |

4.

Apzinoties arī pārstrādāšanas procedūras ierobežoto darbības jomu, EDAU tomēr aicina likumdevēju ņemt vērā šos ieteikumus saskaņā ar Iestāžu nolīguma par pārstrādāšanas procedūru 8. pantu (kas paredz iespēju grozīt neizmainītu normu) (6).

II.   PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS, PAMATS, UN TĀ SAISTĪBA AR DATU AIZSARDZĪBU

| 5. | Priekšlikuma iemesls ir atjaunināt esošo direktīvu par EEIA savākšanu, atkārtotu izmantošanu un pārstrādi. Direktīvas ieviešanas pirmajos gados parādījās tehniskas, juridiskas un administratīvas problēmas, tādēļ saskaņā ar Direktīvas 17. panta 5. punktu tika pieņemts Priekšlikums. |
| --- | --- |

5.

Priekšlikuma iemesls ir atjaunināt esošo direktīvu par EEIA savākšanu, atkārtotu izmantošanu un pārstrādi. Direktīvas ieviešanas pirmajos gados parādījās tehniskas, juridiskas un administratīvas problēmas, tādēļ saskaņā ar Direktīvas 17. panta 5. punktu tika pieņemts Priekšlikums.

| 6. | Elektriskās un elektroniskās iekārtas (EEI) ir plaša preču grupa, kas ietver dažādus informācijas nesējus, kuros iespējams uzglabāt personas datus, piemēram, IT un telekomunikāciju ierīces (piemēram, personālie datori, klēpjdatori, elektroniskie komunikācijas termināļi), kam pašreizējā tehniski ekonomiskajā kontekstā ir raksturīgs straujš atjaunošanas cikls un tehnoloģiskās konverģences iespaidā piešķirta daudzfunkcionalitāte. Elektroniskie informācijas nesēji strauji attīstās, jo īpaši to datu uzglabāšanas ietilpības un izmēra ziņā, tādēļ tirgus likumi pieprasa tikpat ātru EEI nomaiņu (tostarp arī tādu EEI, kas satur daudz un bieži vien slepenus personas datus). Tā rezultātā EEIA ne tikai “tiek uzskatīti par visstraujāk augošo atkritumu plūsmu ES” (7), bet arī nepiemērotas glabāšanas gadījumā ir acīmredzams risks zaudēt personas datus, kas tiek uzglabāti šajos EEI. |
| --- | --- |

6.

Elektriskās un elektroniskās iekārtas (EEI) ir plaša preču grupa, kas ietver dažādus informācijas nesējus, kuros iespējams uzglabāt personas datus, piemēram, IT un telekomunikāciju ierīces (piemēram, personālie datori, klēpjdatori, elektroniskie komunikācijas termināļi), kam pašreizējā tehniski ekonomiskajā kontekstā ir raksturīgs straujš atjaunošanas cikls un tehnoloģiskās konverģences iespaidā piešķirta daudzfunkcionalitāte. Elektroniskie informācijas nesēji strauji attīstās, jo īpaši to datu uzglabāšanas ietilpības un izmēra ziņā, tādēļ tirgus likumi pieprasa tikpat ātru EEI nomaiņu (tostarp arī tādu EEI, kas satur daudz un bieži vien slepenus personas datus). Tā rezultātā EEIA ne tikai “tiek uzskatīti par visstraujāk augošo atkritumu plūsmu ES” (7), bet arī nepiemērotas glabāšanas gadījumā ir acīmredzams risks zaudēt personas datus, kas tiek uzglabāti šajos EEI.

| 7. | Jau gadiem Eiropas Savienības apkārtējās vides un ilgtspējīgas attīstības politika ir veidota ar mērķi samazināt dabas resursu nelietderīgu izmantošanu un ieviest pasākumus piesārņojuma novēršanai. |
| --- | --- |

7.

Jau gadiem Eiropas Savienības apkārtējās vides un ilgtspējīgas attīstības politika ir veidota ar mērķi samazināt dabas resursu nelietderīgu izmantošanu un ieviest pasākumus piesārņojuma novēršanai.

| 8. | Uz to attiecas arī EEI savākšana, atkārtota izmantošana un pārstrāde. Šos pasākumus veic, lai novērstu elektrisko un elektronisko iekārtu uzglabāšanu kopā ar jauktiem atkritumiem, uzdodot ražotājiem nodrošināt iekārtu glabāšanas veidu saskaņā ar Direktīvā noteikto. |
| --- | --- |

8.

Uz to attiecas arī EEI savākšana, atkārtota izmantošana un pārstrāde. Šos pasākumus veic, lai novērstu elektrisko un elektronisko iekārtu uzglabāšanu kopā ar jauktiem atkritumiem, uzdodot ražotājiem nodrošināt iekārtu glabāšanas veidu saskaņā ar Direktīvā noteikto.

| 9. | Jo īpaši starp dažādiem pasākumiem, kas paredzēti Direktīvā, ir vērts izcelt tos, kas attiecināmi uz preču atkārtotu izmantošanu (t. i., jebkurš process, ar kuru EEIA vai to sastāvdaļas vēlreiz izmanto sākotnējas izmantošanas mērķim, ietverot savākšanas punktos atpakaļ nodotu iekārtu vai to daļu turpmāku izmantošanu pie izplatītājiem, otrreizējās pārstrādes veicējiem vai ražotājiem), otrreizējo pārstrādi (t. i., sākotnējā vai cita ražošanas procesa atkritumu materiālu atkārtota apstrāde) un citu EEIA reģenerācijas veidu meklēšanu, lai samazinātu uzglabājamo atkritumu daudzumu (skat. Direktīvas 1. un 3. punkta d) un e) apakšpunktu). |
| --- | --- |

9.

Jo īpaši starp dažādiem pasākumiem, kas paredzēti Direktīvā, ir vērts izcelt tos, kas attiecināmi uz preču atkārtotu izmantošanu (t. i., jebkurš process, ar kuru EEIA vai to sastāvdaļas vēlreiz izmanto sākotnējas izmantošanas mērķim, ietverot savākšanas punktos atpakaļ nodotu iekārtu vai to daļu turpmāku izmantošanu pie izplatītājiem, otrreizējās pārstrādes veicējiem vai ražotājiem), otrreizējo pārstrādi (t. i., sākotnējā vai cita ražošanas procesa atkritumu materiālu atkārtota apstrāde) un citu EEIA reģenerācijas veidu meklēšanu, lai samazinātu uzglabājamo atkritumu daudzumu (skat. Direktīvas 1. un 3. punkta d) un e) apakšpunktu).

| 10. | Šie pasākumi un, jo īpaši EEIA atkārtota izmantošana un otrreizējā pārstrāde – galvenokārt tas attiecas IT un telekomunikāciju ierīcēm – var izraisīt risku, turklāt lielāku nekā jebkad iepriekš, ka tie, kas savāc EEIA vai pērk un pārdod lietotas vai otrreizēji pārstrādātas ierīces, varētu uzzināt personas datus, kas tajās glabājas. Šādi dati bieži var būt slepeni vai attiekties uz lielu cilvēku skaitu. |
| --- | --- |

10.

Šie pasākumi un, jo īpaši EEIA atkārtota izmantošana un otrreizējā pārstrāde – galvenokārt tas attiecas IT un telekomunikāciju ierīcēm – var izraisīt risku, turklāt lielāku nekā jebkad iepriekš, ka tie, kas savāc EEIA vai pērk un pārdod lietotas vai otrreizēji pārstrādātas ierīces, varētu uzzināt personas datus, kas tajās glabājas. Šādi dati bieži var būt slepeni vai attiekties uz lielu cilvēku skaitu.

| 11. | Visu šo iemeslu dēļ EDAU uzskata, ka visām ieinteresētajām personām (EEI lietotājiem un ražotājiem) ir nepieciešams apzināties personas datu riskus un, jo īpaši EEI dzīves cikla pēdējā posmā. Šajā stadijā, kaut arī EEI ekonomiskā vērtība ir samazinājusies, tomēr tās satur lielu personas datu apjomu, un tādēļ datu subjekts un/vai citas personas to var uzskatīt par “patiesi” vērtīgu. |
| --- | --- |

11.

Visu šo iemeslu dēļ EDAU uzskata, ka visām ieinteresētajām personām (EEI lietotājiem un ražotājiem) ir nepieciešams apzināties personas datu riskus un, jo īpaši EEI dzīves cikla pēdējā posmā. Šajā stadijā, kaut arī EEI ekonomiskā vērtība ir samazinājusies, tomēr tās satur lielu personas datu apjomu, un tādēļ datu subjekts un/vai citas personas to var uzskatīt par “patiesi” vērtīgu.

III.   PRIEKŠLIKUMA ANALĪZE

III.1.   Direktīvas 95/46/EK piemērojamība

| 12. | EDAU nav iebildumu pret Priekšlikuma galveno mērķi, un tas pilnībā atbalsta šo iniciatīvu, kas ir paredzēta videi draudzīgas politikas uzlabošanai EEIA jomā. |
| --- | --- |

12.

EDAU nav iebildumu pret Priekšlikuma galveno mērķi, un tas pilnībā atbalsta šo iniciatīvu, kas ir paredzēta videi draudzīgas politikas uzlabošanai EEIA jomā.

| 13. | Tomēr gan Priekšlikums, gan Direktīva attiecas tikai uz apkārtējās vides riskiem saistībā ar EEIA glabāšanu. Nav ņemti vērā citi personu un/vai organizāciju riski, ko varētu izraisīt EEIA glabāšanas, atkārtotas izmantošanas un otrreizējas pārstrādes pasākumi, jo īpaši saistībā ar personas datu iespējamu nepiemērotu iegūšanu, izpaušanu vai izplatīšanu. |
| --- | --- |

13.

Tomēr gan Priekšlikums, gan Direktīva attiecas tikai uz apkārtējās vides riskiem saistībā ar EEIA glabāšanu. Nav ņemti vērā citi personu un/vai organizāciju riski, ko varētu izraisīt EEIA glabāšanas, atkārtotas izmantošanas un otrreizējas pārstrādes pasākumi, jo īpaši saistībā ar personas datu iespējamu nepiemērotu iegūšanu, izpaušanu vai izplatīšanu.

| 14. | Ir svarīgi atzīmēt, ka Direktīva 95/46/EK (8) attiecas uz “jebkuru ar personas datiem veiktu darbību vai darbību kopumu”, ieskaitot arī “dzēšanu vai iznīcināšu” (2. panta b) apakšpunkts.) EEI glabāšana var ietvert arī datu apstrādes pasākumus. Šā iemesla dēļ saskan Priekšlikumā un tikko minētajā Direktīvā teiktais, un tādēļ datu aizsardzības noteikumi ir piemērojami arī darbībām, uz kurām attiecas Priekšlikums. |
| --- | --- |

14.

Ir svarīgi atzīmēt, ka Direktīva 95/46/EK (8) attiecas uz “jebkuru ar personas datiem veiktu darbību vai darbību kopumu”, ieskaitot arī “dzēšanu vai iznīcināšu” (2. panta b) apakšpunkts.) EEI glabāšana var ietvert arī datu apstrādes pasākumus. Šā iemesla dēļ saskan Priekšlikumā un tikko minētajā Direktīvā teiktais, un tādēļ datu aizsardzības noteikumi ir piemērojami arī darbībām, uz kurām attiecas Priekšlikums.

III.2.   EEIA glabāšana un drošības līdzekļi

| 15. | EDAU vēlas izcelt tos būtiskos riskus, kas var ietekmēt privātpersonas un/vai organizācijas, kas darbojas ar EEIA kā “datu kontrolieri” (9), jo īpaši ar IT un telekomunikāciju ierīcēm, kas glabāšanas laikā var saturēt ierīču lietotāju un/vai trešo personu personas datus. Nelikumīga piekļuve personīgai informācijai, kas var saturēt īpašu kategoriju datus, piemēram, tādus, kas atklāj rases vai etnisko piederību, politisko, reliģisko un filosofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai un datus saistībā ar veselību un dzimumdzīvi tā dēvētie “slepenie dati”) (10), un tās izpaušana patiesi var ietekmēt to personu privāto dzīvi un cieņu, uz kuriem šī informācija attiecas, kā arī citas šo privātpersonu/organizāciju likumiskās intereses (piemēram, ekonomiskās). |
| --- | --- |

15.

EDAU vēlas izcelt tos būtiskos riskus, kas var ietekmēt privātpersonas un/vai organizācijas, kas darbojas ar EEIA kā “datu kontrolieri” (9), jo īpaši ar IT un telekomunikāciju ierīcēm, kas glabāšanas laikā var saturēt ierīču lietotāju un/vai trešo personu personas datus. Nelikumīga piekļuve personīgai informācijai, kas var saturēt īpašu kategoriju datus, piemēram, tādus, kas atklāj rases vai etnisko piederību, politisko, reliģisko un filosofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai un datus saistībā ar veselību un dzimumdzīvi tā dēvētie “slepenie dati”) (10), un tās izpaušana patiesi var ietekmēt to personu privāto dzīvi un cieņu, uz kuriem šī informācija attiecas, kā arī citas šo privātpersonu/organizāciju likumiskās intereses (piemēram, ekonomiskās).

| 16. | Kopumā EDAU uzskata, ka ir nepieciešams uzsvērt piemērotas drošības līdzekļu izvēles nozīmi katrā personas datu apstrādes procesa posmā (no sākuma līdz beigām), kā tas ir atkārtoti izklāstīts citos atzinumos (11). Tas a fortiori attiecas uz delikāto procesa posmu, kurā datu kontrolieris pieņem glabāšanai ierīces, kas satur personas datus. |
| --- | --- |

16.

Kopumā EDAU uzskata, ka ir nepieciešams uzsvērt piemērotas drošības līdzekļu izvēles nozīmi katrā personas datu apstrādes procesa posmā (no sākuma līdz beigām), kā tas ir atkārtoti izklāstīts citos atzinumos (11). Tas a fortiori attiecas uz delikāto procesa posmu, kurā datu kontrolieris pieņem glabāšanai ierīces, kas satur personas datus.

| 17. | Patiesi, pareiza drošības pasākumu izvēle bieži ir priekšnosacījums, lai efektīvi garantētu personas datu aizsardzības tiesības. |
| --- | --- |

17.

Patiesi, pareiza drošības pasākumu izvēle bieži ir priekšnosacījums, lai efektīvi garantētu personas datu aizsardzības tiesības.

| 18. | Tādēļ būtu pretrunīgi uzlikt par pienākumu ieviest (dažkārt dārgus) drošības pasākumus parastās persona datu apstrādes operācijās (kā tas ir attiecīgos gadījumos paredzēts Direktīvas 95/46/EK 17. pantā (12)), bet neizskatīt atbilstīgu garantiju ieviešanu attiecībā uz EEIA glabāšanu. |
| --- | --- |

18.

Tādēļ būtu pretrunīgi uzlikt par pienākumu ieviest (dažkārt dārgus) drošības pasākumus parastās persona datu apstrādes operācijās (kā tas ir attiecīgos gadījumos paredzēts Direktīvas 95/46/EK 17. pantā (12)), bet neizskatīt atbilstīgu garantiju ieviešanu attiecībā uz EEIA glabāšanu.

| 19. | Tāpat arī būtu nekonsekventi piešķirt lielu nozīmi datu drošības jautājumam saistībā ar ziņošanu par datu aizsardzības pārkāpumiem, kas jāveic saskaņā ar Direktīvas 2009/136/EK (13) 2. pantu, bet tajā pašā laikā nesniegt nekādas garantijas vai aizsardzību EEIA glabāšanas, atkārtotas izmantošanas vai otrreizējas pārstrādes laikā. |
| --- | --- |

19.

Tāpat arī būtu nekonsekventi piešķirt lielu nozīmi datu drošības jautājumam saistībā ar ziņošanu par datu aizsardzības pārkāpumiem, kas jāveic saskaņā ar Direktīvas 2009/136/EK (13) 2. pantu, bet tajā pašā laikā nesniegt nekādas garantijas vai aizsardzību EEIA glabāšanas, atkārtotas izmantošanas vai otrreizējas pārstrādes laikā.

| 20. | EDAU pauž nožēlu, ka Priekšlikumā nav ņemta vērā EEIA glabāšanas potenciāli kaitīgā ietekme uz to personas datu aizsardzību, kas glabājas “lietotajās” iekārtās. |
| --- | --- |

20.

EDAU pauž nožēlu, ka Priekšlikumā nav ņemta vērā EEIA glabāšanas potenciāli kaitīgā ietekme uz to personas datu aizsardzību, kas glabājas “lietotajās” iekārtās.

| 21. | Šis aspekts netika ņemts vērā arī Komisijas sagatavotajā ietekmes novērtējumā (14) kaut arī pieredze liecina, ka nepareizu drošības pasākumu izvēle EEIA glabāšanas gadījumā varētu apdraudēt personas datu aizsardzību (15). Tā kā šī problēma ietver vairākus sarežģītus jautājums (piemēram, EEIA savākšanas cikla tiesisko metožu, tehnoloģiju un ieinteresēto pušu daudzveidība), EDAU uzskata, ka būtu bijis lietderīgi veikt “privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējumu” procesos, kas saistīti ar EEIA glabāšanu. |
| --- | --- |

21.

Šis aspekts netika ņemts vērā arī Komisijas sagatavotajā ietekmes novērtējumā (14) kaut arī pieredze liecina, ka nepareizu drošības pasākumu izvēle EEIA glabāšanas gadījumā varētu apdraudēt personas datu aizsardzību (15). Tā kā šī problēma ietver vairākus sarežģītus jautājums (piemēram, EEIA savākšanas cikla tiesisko metožu, tehnoloģiju un ieinteresēto pušu daudzveidība), EDAU uzskata, ka būtu bijis lietderīgi veikt “privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējumu” procesos, kas saistīti ar EEIA glabāšanu.

| 22. | Tomēr EDAU stingri iesaka, ka šajā jomā būtu jāizstrādā privātuma, datu aizsardzības un drošības “labākie pieejamie paņēmieni” (Best Available Techniques). |
| --- | --- |

22.

Tomēr EDAU stingri iesaka, ka šajā jomā būtu jāizstrādā privātuma, datu aizsardzības un drošības “labākie pieejamie paņēmieni” (Best Available Techniques).

| 23. | Kā papildu pierādījums problēmas nozīmībai ir fakts, ka sabiedriskās apspriešanas laikā (pirms Direktīvas pārstrādāšanas) ieinteresētās puses, jo īpaši IT un elektronisko komunikāciju uzņēmumi, laiku pa laikam aktualizēja jautājumu par personas datu drošību un aizsardzību (16). |
| --- | --- |

23.

Kā papildu pierādījums problēmas nozīmībai ir fakts, ka sabiedriskās apspriešanas laikā (pirms Direktīvas pārstrādāšanas) ieinteresētās puses, jo īpaši IT un elektronisko komunikāciju uzņēmumi, laiku pa laikam aktualizēja jautājumu par personas datu drošību un aizsardzību (16).

| 24. | Visbeidzot ir vērts uzsvērt, dažu valstu datu aizsardzības iestādes ir izdevušas pamatnostādnes, lai samazinātu riskus, kas varētu rasties no nepieciešamo drošības pasākumu neveikšanas, īpaši savācot materiālus, uz kuriem attiecas Direktīva (17). |
| --- | --- |

24.

Visbeidzot ir vērts uzsvērt, dažu valstu datu aizsardzības iestādes ir izdevušas pamatnostādnes, lai samazinātu riskus, kas varētu rasties no nepieciešamo drošības pasākumu neveikšanas, īpaši savācot materiālus, uz kuriem attiecas Direktīva (17).

| 25. | EDAU atgādina, ka Direktīva 95/46/EK attiecas uz personas datus saturošu EEIA glabāšanas stadiju. Datu kontrolieriem un jo īpaši tiem, kas izmanto IT un komunikāciju ierīces, ir jādarbojas saskaņā ar drošības noteikumiem, lai nepieļautu personas datu neatbilstošu izpaušanu vai izplatīšanu. Šajā nolūkā un lai nebūtu jāuzņemas atbildība par drošības pasākumu pārkāpumu, privātā vai valsts sektora datu kontrolierim, sadarbojoties ar datu aizsardzības amatpersonām (ja tādas ir), vajadzētu izstrādāt attiecīgu politiku personas datu saturošu EEIA glabāšanai. |
| --- | --- |

25.

EDAU atgādina, ka Direktīva 95/46/EK attiecas uz personas datus saturošu EEIA glabāšanas stadiju. Datu kontrolieriem un jo īpaši tiem, kas izmanto IT un komunikāciju ierīces, ir jādarbojas saskaņā ar drošības noteikumiem, lai nepieļautu personas datu neatbilstošu izpaušanu vai izplatīšanu. Šajā nolūkā un lai nebūtu jāuzņemas atbildība par drošības pasākumu pārkāpumu, privātā vai valsts sektora datu kontrolierim, sadarbojoties ar datu aizsardzības amatpersonām (ja tādas ir), vajadzētu izstrādāt attiecīgu politiku personas datu saturošu EEIA glabāšanai.

| 26. | Ja datu kontrolieriem, kas rīkojas ar EEI, nav vajadzīgo prasmju un/vai tehnisko kompetenču, lai izdzēstu attiecīgos personas datus, tie var uzticēt šo uzdevumu kvalificētiem apstrādātājiem (piemēram, palīdzības centriem, iekārtu ražotājiem un izplatītājiem) saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 17. panta 2., 3. un 4. punkta nosacījumiem. Šie apstrādātāji savukārt apliecina attiecīgo darbību efektivitāti un/vai veic to. |
| --- | --- |

26.

Ja datu kontrolieriem, kas rīkojas ar EEI, nav vajadzīgo prasmju un/vai tehnisko kompetenču, lai izdzēstu attiecīgos personas datus, tie var uzticēt šo uzdevumu kvalificētiem apstrādātājiem (piemēram, palīdzības centriem, iekārtu ražotājiem un izplatītājiem) saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 17. panta 2., 3. un 4. punkta nosacījumiem. Šie apstrādātāji savukārt apliecina attiecīgo darbību efektivitāti un/vai veic to.

| 27. | Šo apsvērumu dēļ EDAU secina, ka, pārstrādājot Direktīvu, papildus apkārtējās vides aizsardzības noteikumiem ir jāpievieno arī datu aizsardzības principi. |
| --- | --- |

27.

Šo apsvērumu dēļ EDAU secina, ka, pārstrādājot Direktīvu, papildus apkārtējās vides aizsardzības noteikumiem ir jāpievieno arī datu aizsardzības principi.

| 28. | Tādēļ EDAU iesaka Padomei un Eiropas Parlamentam iekļaut pašreizējā Priekšlikumā īpašu noteikumu, norādot, ka Direktīva attiecas uz EEIA glabāšanu saistībā ar Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

28.

Tādēļ EDAU iesaka Padomei un Eiropas Parlamentam iekļaut pašreizējā Priekšlikumā īpašu noteikumu, norādot, ka Direktīva attiecas uz EEIA glabāšanu saistībā ar Direktīvu 95/46/EK.

III.3.   EEIA atkārtota izmantošana vai otrreizēja pārstrāde un drošības pasākumi

| 29. | Ja personām, kas ir atbildīgas par EEI glabāšanas pasākumiem, patstāvīgi ir jāpieņem lēmumi par datiem, ko satur EEI, viņus var uzskatīt par “datu kontrolieriem” (18). Viņiem ir jāpieņem iekšējās rīcības noteikumi, lai izvairītos no nevajadzīgām personas datu (ko satur EEIA) apstrādes darbībām, proti, lai neveiktu citas darbības, kā vien tās, kas ir noteikti nepieciešamas, lai pārbaudītu, ka EEIA esošie dati patiešām tiek likvidēti. |
| --- | --- |

29.

Ja personām, kas ir atbildīgas par EEI glabāšanas pasākumiem, patstāvīgi ir jāpieņem lēmumi par datiem, ko satur EEI, viņus var uzskatīt par “datu kontrolieriem” (18). Viņiem ir jāpieņem iekšējās rīcības noteikumi, lai izvairītos no nevajadzīgām personas datu (ko satur EEIA) apstrādes darbībām, proti, lai neveiktu citas darbības, kā vien tās, kas ir noteikti nepieciešamas, lai pārbaudītu, ka EEIA esošie dati patiešām tiek likvidēti.

| 30. | Turklāt viņi nedrīkst pieļaut, ka nepiederošas personas uzzina par datiem vai apstrādā datus, ko satur EEI. Jo īpaši, ja informācijas nesējus atkārtoti izmanto vai otrreizēji pārstrādā, un tie atkārtoti nonāk pārdošanā, paaugstinās personas datu neatbilstošas izpaušanas vai izplatīšanas risks, kā arī vajadzība novērst neatļautu piekļuvi personas datiem. |
| --- | --- |

30.

Turklāt viņi nedrīkst pieļaut, ka nepiederošas personas uzzina par datiem vai apstrādā datus, ko satur EEI. Jo īpaši, ja informācijas nesējus atkārtoti izmanto vai otrreizēji pārstrādā, un tie atkārtoti nonāk pārdošanā, paaugstinās personas datu neatbilstošas izpaušanas vai izplatīšanas risks, kā arī vajadzība novērst neatļautu piekļuvi personas datiem.

| 31. | Tādēļ EDAU iesaka Padomei un Eiropas Parlamentam iekļaut pašreizējā Priekšlikumā īpašu noteikumu aizliegt tādu lietotu ierīču tirdzniecību, kam iepriekš nav veikti atbilstīgi drošības pasākumi saskaņā ar jaunāko tehnisko standartu (piemēram, daudzkārt pārrakstot), lai dzēstu visus personas datus, ko tās varētu saturēt. |
| --- | --- |

31.

Tādēļ EDAU iesaka Padomei un Eiropas Parlamentam iekļaut pašreizējā Priekšlikumā īpašu noteikumu aizliegt tādu lietotu ierīču tirdzniecību, kam iepriekš nav veikti atbilstīgi drošības pasākumi saskaņā ar jaunāko tehnisko standartu (piemēram, daudzkārt pārrakstot), lai dzēstu visus personas datus, ko tās varētu saturēt.

III.4.   Integrēta privātās dzīves aizsardzība un drošība

| 32. | Gaidāmajā e-atkritumu tiesiskajā regulējumā vajadzētu ietvert ne tikai īpašu nosacījumu attiecībā uz plašāku iekārtu “ekodizaina principa” noteikšanu (skat. Regulas Priekšlikuma 4. pantu – “Izstrādājumu/produktu konstrukcija”), bet arī – kā iepriekš norādīts citos EDAU atzinumos (19) – arī “integrētas privātās dzīves aizsardzības” (20) vai, precīzāk šajā jomā, “integrētas drošības” principa noteikšanu (21). Cik vien iespējams, privātās dzīves un datu aizsardzības drošība “pēc noklusējuma” būtu jāintegrē to elektrisko un elektronisko iekārtu konstrukcijā, kuri var uzglabāt personas datus, lai ļautu lietotājiem vienkārši un bez maksas izdzēst visus šādus datus ierīces nodošanas (22). |
| --- | --- |

32.

Gaidāmajā e-atkritumu tiesiskajā regulējumā vajadzētu ietvert ne tikai īpašu nosacījumu attiecībā uz plašāku iekārtu “ekodizaina principa” noteikšanu (skat. Regulas Priekšlikuma 4. pantu – “Izstrādājumu/produktu konstrukcija”), bet arī – kā iepriekš norādīts citos EDAU atzinumos (19) – arī “integrētas privātās dzīves aizsardzības” (20) vai, precīzāk šajā jomā, “integrētas drošības” principa noteikšanu (21). Cik vien iespējams, privātās dzīves un datu aizsardzības drošība “pēc noklusējuma” būtu jāintegrē to elektrisko un elektronisko iekārtu konstrukcijā, kuri var uzglabāt personas datus, lai ļautu lietotājiem vienkārši un bez maksas izdzēst visus šādus datus ierīces nodošanas (22).

| 33. | Šo pieeju pilnībā atbalsta arī Direktīvas 1999/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētais (23) par radioiekārtu un telekomunikāciju termināla iekārtu izstrādāšanu, kā arī Direktīvas 2002/58/EK 14. panta 3. punkts (24). |
| --- | --- |

33.

Šo pieeju pilnībā atbalsta arī Direktīvas 1999/5/EK 3. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētais (23) par radioiekārtu un telekomunikāciju termināla iekārtu izstrādāšanu, kā arī Direktīvas 2002/58/EK 14. panta 3. punkts (24).

| 34. | Tādēļ ražotājiem jāizveido tehnoloģiskie risinājumi, lai ierīcēs “iebūvētu” privātuma un drošības aizsardzība (25). Saistībā ar šo būtu arī jāveicina un jāatbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir konsultēt attiecīgās personas par nepieciešamību dzēst personas datus pirms EEIA nodošanas (tostarp arī ražotājus, izveidot bezmaksas programmatūru šim nolūkam) (26). |
| --- | --- |

34.

Tādēļ ražotājiem jāizveido tehnoloģiskie risinājumi, lai ierīcēs “iebūvētu” privātuma un drošības aizsardzība (25). Saistībā ar šo būtu arī jāveicina un jāatbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir konsultēt attiecīgās personas par nepieciešamību dzēst personas datus pirms EEIA nodošanas (tostarp arī ražotājus, izveidot bezmaksas programmatūru šim nolūkam) (26).

IV.   SECINĀJUMI

| 35. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU ierosina, ka datu aizsardzības iestādēm, jo īpaši, ieskaitot 29. panta darba grupu, būtu cieši jāsadarbojas ar EDAU likumdošanas iniciatīvas tiesību jautājumā saistībā ar EEIA glabāšanu, savlaicīgi konsultējoties, pirms attiecīgu pasākumu izstrādes. |
| --- | --- |

35.

Ņemot vērā iepriekš minēto, EDAU ierosina, ka datu aizsardzības iestādēm, jo īpaši, ieskaitot 29. panta darba grupu, būtu cieši jāsadarbojas ar EDAU likumdošanas iniciatīvas tiesību jautājumā saistībā ar EEIA glabāšanu, savlaicīgi konsultējoties, pirms attiecīgu pasākumu izstrādes.

| 36. | Ņemot vērā personas datu apstrādes kontekstu, EDAU iesaka Priekšlikumā iekļaut šādus īpašus noteikumus:






  — | noteikt, ka Direktīvu par EEIA piemēro saistībā ar Direktīvu 95/46/EK, |
| --- | --- | --- |

36.

Ņemot vērā personas datu apstrādes kontekstu, EDAU iesaka Priekšlikumā iekļaut šādus īpašus noteikumus:

—

noteikt, ka Direktīvu par EEIA piemēro saistībā ar Direktīvu 95/46/EK,

| — | aizliegt tādu lietotu ierīču tirdzniecību, kam iepriekš nav veikti atbilstīgi drošības pasākumi saskaņā ar jaunākajām tehniskajām normām, lai izdzēstu visus personas datus, ko tās varētu saturēt, |
| --- | --- |

—

aizliegt tādu lietotu ierīču tirdzniecību, kam iepriekš nav veikti atbilstīgi drošības pasākumi saskaņā ar jaunākajām tehniskajām normām, lai izdzēstu visus personas datus, ko tās varētu saturēt,

| — | par integrētu “privātās dzīves” un “drošības aizsardzības” principu: cik vien iespējams, privātās dzīves un datu aizsardzības drošība “pēc noklusējuma” būtu jāintegrē to elektrisko un elektronisko iekārtu konstrukcijā, kuri var uzglabāt personas datus, lai ļautu lietotājiem vienkārši un bez maksas dzēst visus šādus datus ierīces nodošanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

par integrētu “privātās dzīves” un “drošības aizsardzības” principu: cik vien iespējams, privātās dzīves un datu aizsardzības drošība “pēc noklusējuma” būtu jāintegrē to elektrisko un elektronisko iekārtu konstrukcijā, kuri var uzglabāt personas datus, lai ļautu lietotājiem vienkārši un bez maksas dzēst visus šādus datus ierīces nodošanas gadījumā.

| 37. | Tādēļ EDAU stingri iesaka Priekšlikumā izdarīt šādus labojumus saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK:
  —   11. apsvērums:

  “Šī direktīva būtu jāpiemēro saistībā ar tiesību aktiem par datu aizsardzību, jo īpaši ar Direktīvu 95/46/EK. Tā kā elektriskās un elektroniskās iekārtas (EEI) ir plaša preču grupa, kas ietver dažādus informācijas nesējus, kuros iespējams uzglabāt personas datus (piemēram, IT un telekomunikāciju ierīces), veicot ar tām saistītās glabāšanas darbības, jo īpaši atkārtotas izmantošanas un otrreizējas pārstrādes gadījumā, var rasties risks, ka nepiederošas personas var neatļauti piekļūt EEIA glabātajiem personas datiem. Tādēļ, ciktāl tas iespējams, privātās dzīves un datu aizsardzības drošība “pēc noklusējuma” būtu jāintegrē to elektrisko un elektronisko iekārtu konstrukcijā, kuri var uzglabāt personas datus, lai ļautu lietotājiem vienkārši un bez maksas izdzēst visus šādus datus ierīces nodošanas gadījumā.”,

  —   2. panta 3. punktā:

  “Šī direktīva būtu jāpiemēro saistībā ar tiesību aktiem par datu aizsardzību, jo īpaši ar Direktīvu 95/46/EK.” |
| --- | --- |

37.

Tādēļ EDAU stingri iesaka Priekšlikumā izdarīt šādus labojumus saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK:

—   11. apsvērums:

“Šī direktīva būtu jāpiemēro saistībā ar tiesību aktiem par datu aizsardzību, jo īpaši ar Direktīvu 95/46/EK. Tā kā elektriskās un elektroniskās iekārtas (EEI) ir plaša preču grupa, kas ietver dažādus informācijas nesējus, kuros iespējams uzglabāt personas datus (piemēram, IT un telekomunikāciju ierīces), veicot ar tām saistītās glabāšanas darbības, jo īpaši atkārtotas izmantošanas un otrreizējas pārstrādes gadījumā, var rasties risks, ka nepiederošas personas var neatļauti piekļūt EEIA glabātajiem personas datiem. Tādēļ, ciktāl tas iespējams, privātās dzīves un datu aizsardzības drošība “pēc noklusējuma” būtu jāintegrē to elektrisko un elektronisko iekārtu konstrukcijā, kuri var uzglabāt personas datus, lai ļautu lietotājiem vienkārši un bez maksas izdzēst visus šādus datus ierīces nodošanas gadījumā.”,

—   2. panta 3. punktā:

“Šī direktīva būtu jāpiemēro saistībā ar tiesību aktiem par datu aizsardzību, jo īpaši ar Direktīvu 95/46/EK.”

| 38. | Papildus EDAU uzskata, ka būtu pareizi ņemt vērā šādus labojumus:
  —   4. panta 2. punktā:

  “Dalībvalstis atbalstīs pasākumus, lai veicinātu tādu elektrisko un elektronisko iekārtu konstruēšanu, kas atvieglotu jebkuru personas datu dzēšanu, kas glabājas EEI to nodošanas brīdī”

  —   8. panta 7. punktā:

  “Dalībvalstis nodrošinās to, ka savācot otrreizējai pārstrādei vai atkārtotai izmantošanai tādus EEIA, kas satur personas datus, ierīces vai to daļas netiks pārdotas, pirms šie dati ir izdzēsti, izmantojot labākos pieejamos paņēmienus (Best Available Techniques)”

  —   14. panta 6. punktā:

  “Dalībvalstis var pieprasīt ražotājiem/izplatītājiem izsniegt personas datus saturošu EEI lietotājiem informāciju (piemēram, iekļaut lietošanas instrukcijās vai izsniegt to pārdošanas vietā) par to, ka ir nepieciešams izdzēst personas datus, kas varētu glabāties EEI pirms to nodošanas.” |
| --- | --- |

38.

Papildus EDAU uzskata, ka būtu pareizi ņemt vērā šādus labojumus:

—   4. panta 2. punktā:

“Dalībvalstis atbalstīs pasākumus, lai veicinātu tādu elektrisko un elektronisko iekārtu konstruēšanu, kas atvieglotu jebkuru personas datu dzēšanu, kas glabājas EEI to nodošanas brīdī”

—   8. panta 7. punktā:

“Dalībvalstis nodrošinās to, ka savācot otrreizējai pārstrādei vai atkārtotai izmantošanai tādus EEIA, kas satur personas datus, ierīces vai to daļas netiks pārdotas, pirms šie dati ir izdzēsti, izmantojot labākos pieejamos paņēmienus (Best Available Techniques)”

—   14. panta 6. punktā:

“Dalībvalstis var pieprasīt ražotājiem/izplatītājiem izsniegt personas datus saturošu EEI lietotājiem informāciju (piemēram, iekļaut lietošanas instrukcijās vai izsniegt to pārdošanas vietā) par to, ka ir nepieciešams izdzēst personas datus, kas varētu glabāties EEI pirms to nodošanas.”

Briselē, 2010. gada 14. aprīlī

Peter HUSTINX

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

---

(1)  COM(2008) 810 galīgā redakcija.

1

(2)  OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti; OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.

3

(4)  Skat. EKT, 23.2.1999., C-42/97 Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi, [1999] ECR I-869, 43. punkts.

4

ECR

(5)  Skat. arī, inter alia EKT, 30.1.2001., C-36/98 Spānija pret Padomi, [2001] ECR I-799, 59. punkts: “Ja Kopienas mēroga pārbaude atklāj, ka dokumentam ir divi mērķi vai ka tajā ir divi komponenti, un ja viens no tiem ir identificējams kā galvenais vai dominējošais mērķis vai sastāvdaļa, bet otram ir tikai gadījuma raksturs, tiesību akts ir jābalsta uz vienu tiesisko pamatu, proti, to, kas attiecas uz galveno vai dominējošo mērķi vai sastāvdaļu”.

5

inter alia

ECR

(6)  Iestāžu nolīgums (2001. gada 28. novembris) par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

6

(7)  Skat. Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (pārstrādāta redakcija). Ietekmes novērtējums, 3.12.2008. (COM(2008) 810 galīgā redakcija) SEC(2008) 2933, 17. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

8

(9)  “Kontroliera” definīciju skat. Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) apakšpunktā.

9

(10)  Skat. Direktīvas 95/46/EK 8. pantu.

10

(11)  Skat. EDAU atzinumu par lielu IT sistēmu operatīvas vadības aģentūru (OV C 70, 19.3.2010., 13. lpp.), 46. un 47. punkts; atzinumu par priekšlikumu Direktīvai par pacienta tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (OV C 128, 6.6.2009., 20. lpp.) 27.–31. punkts.

11

(12)  Skat. tās pašas direktīvas 3. pantu.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/136/EK, kas pieņemta 2009. gada 25. novembrī, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulā (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā, OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.

13

(14)  Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots Priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (pārstrādāta redakcija) SEC(2008) 2933, 3.12.2008.; bet skat. Apvienoto Nāciju Organizācijas universitātes 2008. gada pārskatu par Direktīvu 2002/96/EK – par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA), Eiropas Komisija, Beļģija, 2007. gads, 279. lpp. (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); “Datu drošība arī ir problēma – personas datu izdzēšana no cietā diska”.

14

(15)  Skat., piemēram, BBC2007. gada 4. maija tiešsaistes rakstu “Bērnu dati eBay datorā”, kurā ir stāstīts, ka eBay tika pārdots dators, kurā bija informācija par bērnu audzināšanu un adopciju (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); skat. arī 2008. gada 26. augustaBBC tiešsaistes rakstu “Bankas klientu dati tiek pārdoti eBay”, kurā stāstīts par cieto disku, kurā glabājās personas dati par vienu miljonu bankas klientu – arī tas ticis pārdots eBay tiešsaistes veikalā (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

BBC

eBay

eBay

BBC

eBay

eBay

(16)  Skat. HP, Ieinteresēto pušu konsultācijas par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) pārskatīšanu, 7.–8. lpp.; DELL (komentāru projekts), EEIA pārskatīšanas politikas iespējas, balstoties uz ieinteresēto pušu konsultācijām, par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) pārskatīšanu, 2. lpp., 1.1. punkts un 4. lpp 1.3. punkts (3.6.2008.); Royal Philips Electronics nostāja un priekšlikums, iesaistīto pušu konsultācijas par WEEE direktīvas pārskatīšanu, 12. lpp. (5.6.2008.) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). Skat. arī EEIA konsultāciju rezultātus, rezultātu kopsavilkums un valdības atbilde četrpusējām konsultācijām par Direktīvu 2002/96/EK un 2003/108/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem ieviešanu, 2006. gada decembris, 30. lpp: “Datu aizsardzība un drošība. Daži atkritumu savākšanas uzņēmumi vēlas saņemt kādas vadlīnijas par datu aizsardzību un drošību, jo īpaši saistībā ar slepeniem datiem.” (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

HP

DELL

Royal Philips Electronics

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi un datu aizsardzība, 2008. gada 13. oktobris (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), pieminēts arī 29. panta datu aizsardzības darba grupas divpadsmitajā ikgadējā pārskatā, 2009. gada 16. jūnijā, 57. lpp.; skat. arī Starptautiskās Datu aizsardzības un telekomunikāciju darba grupas rekomendācijas par datu aizsardzību un e-atkritumiem, Sofijā, 12.–13.3.2009. (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007

Garante per la protezione dei dati personali

(18)  “ “Kontroliera” jēdziens ir (..) funkcionāls, tādā ziņā, ka ir tam tiek piešķirta atbildība par darbībām, kurās tam ir faktiska ietekme un tādā veidā, pamatojoties uz faktisko, nevis formālu analīzi.”: skat. 29. panta Datu aizsardzības darba grupas WP 169, Atzinumu Nr. 1/2010 par “kontroliera” un “apstrādātāja” jēdzienu, kas pieņemts 2010. gada 16. februārī.

18

faktisko

(19)  Skat., piemēram, EDAU un ES Pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas dokumentu, 2008. gada 28. aprīlī, 2. lpp; EDAU atzinumu par inteliģentām transporta sistēmām (OV C 47, 25.2.2010., 6. lpp.), EDAU atzinums par farmakovigilanci (OV C 229, 23.9.2009., 19. lpp.).

19

(20)  Par atbalstu plašam principa lietojumam skat. 29. panta datu aizsardzības darba grupas un policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupas dokumentu “Privātās dzīves nākotne. Kopīgs ieguldījums konsultācijās ar Eiropas Komisiju par tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības pamattiesībās”, WP 168, kas pieņemts 2009. gada 1. decembrī, tā 3. un 12. lpp, skat. arī Komisijas ieteikumu par privātuma un datu aizsardzības principu īstenošanu saistībā ar radiofrekvenciālās identificēšanas lietojumiem, C(2009) 3200 galīgā redakcija, 8. lpp.

20

WP

(21)  Skat. Komisijas paziņojumu, Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtība. Komisijas sākotnējā nostāja par ESRIF galvenajiem konstatējumiem un ieteikumiem, COM(2009) 691 galīgā redakcija, 6. un 14. lpp.

21

ESRIF

(22)  Skat. arī EDAU 2010. gada 18. marta atzinumu “Uzticēšanās sekmēšana informācijas sabiedrībā, veicinot datu aizsardzību un privātumu”.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīva 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.): “(..) Komisija var nolemt, ka konkrētas iekārtu kategorijas ierīci vai konkrēta tipa ierīci izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka (..) tā ietver drošības pasākumus, kas nodrošina lietotāja un abonenta personas datu un tiesību uz privāto dzīvi aizsardzību”.

23

(24)  “Ja nepieciešams, var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu, ka gala iekārta ir veidota tā, lai tā būtu savietojama ar lietotāju tiesībām aizsargāt un kontrolēt to personas datu izmantošanu, saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK un Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģijas un komunikāciju jomā.” Skat. arī šīs pašas direktīvas 46. apsvērumā, kas minēts 13. vērē.

24

(25)  Saskaņā ar šīs politikas perspektīvu skat. arī V. Reding, “Programmatiska runa” datu aizsardzības dienā, 2010. gada 28. janvāris, Eiropas Parlaments, Brisele, SPEECH/10/16: “Uzņēmumiem ir jāizmanto inovāciju spēks, lai uzlabotu privātās dzīves un personas datu aizsardzību no paša attīstības cikla sākuma. Integrētas privātās dzīves aizsardzības principa ieviešana ir gan pilsoņu, gan uzņēmumu interesēs. Integrētas privātās dzīves aizsardzības princips gan labāk aizsargās indivīdus, gan arī vairos uzticību un paļaušanos uz jauniem pakalpojumiem un produktiem, kam savukārt būs pozitīva ietekme uz ekonomiku. Esmu redzējusi vairākus iedvesmojošus piemērus, bet daudz kas vēl ir jāpaveic”.

25

V. Reding

SPEECH

(26)  Skat., piem., Karaliskā Kanādas jātnieku policija, B2-002 – IT mediju pārrakstīšanas un drošas izdzēšanas ražojumi (05/2009), http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/22

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2010/C 280/03

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.7.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 42/10 |
| Dalībvalsts | Somija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Juridiskais pamats | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Pasākuma veids | Atbalsts priekšlaicīgai aiziešanai pensijā |
| Mērķis | Nozares attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 184 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | Mainīga |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2011.–31.12.2014. |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecības produktu primārā ražošana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.7.2010.

Atbalsts Nr.

N 42/10

Dalībvalsts

Somija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Juridiskais pamats

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Pasākuma veids

Atbalsts priekšlaicīgai aiziešanai pensijā

Mērķis

Nozares attīstība

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 184 miljoni

Atbalsta intensitāte

Mainīga

Atbalsta ilgums

1.1.2011.–31.12.2014.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecības produktu primārā ražošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.7.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 131/10 |
| Dalībvalsts | Bulgārija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Juridiskais pamats | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98


  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Nelabvēlīgi laika apstākļi, dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Kopējais budžets – BGN 600 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | 80 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.7.2010.

Atbalsts Nr.

N 131/10

Dalībvalsts

Bulgārija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Juridiskais pamats

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Nelabvēlīgi laika apstākļi, dabas katastrofas vai ārkārtēji apstākļi

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Kopējais budžets – BGN 600 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

80 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 9.7.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 133/10 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Provincia autonoma di Bolzano |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Juridiskais pamats | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts mežsaimniecības nozarei |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Kopējā maksimālā summa – EUR 30 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | 2010.–2013. gads |
| Tautsaimniecības nozares | Mežsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

9.7.2010.

Atbalsts Nr.

N 133/10

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Provincia autonoma di Bolzano

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Juridiskais pamats

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts mežsaimniecības nozarei

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Kopējā maksimālā summa – EUR 30 miljoni

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām

Atbalsta ilgums

2010.–2013. gads

Tautsaimniecības nozares

Mežsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 4.6.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 148/10 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Provincia autonoma di Trento |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Juridiskais pamats | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts mežsaimniecības nozarei |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija |
| Budžets | Gada maksimālie izdevumi: EUR 3,25 miljoni
  Kopējā maksimālā summa: EUR 13 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Mežsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

4.6.2010.

Atbalsts Nr.

N 148/10

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Provincia autonoma di Trento

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Juridiskais pamats

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts mežsaimniecības nozarei

Atbalsta veids

Tiešā dotācija

Budžets

Gada maksimālie izdevumi: EUR 3,25 miljoni

Kopējā maksimālā summa: EUR 13 miljoni

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Mežsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 17.6.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 209/10 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010 |
| Juridiskais pamats | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Lēmuma pieņemšanas datums

17.6.2010.

Atbalsts Nr.

N 209/10

Dalībvalsts

Francija

Reģions

Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010

Juridiskais pamats

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts lauksaimnieciskās ražošanas zaudējumu kompensēšanai

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Ne vairāk kā EUR 43 000 000

Atbalsta intensitāte

Ne lielāka par 60 %

Atbalsta ilgums

4 gadi

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/26

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai neceļ iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2010/C 280/04

| Lēmuma pieņemšanas datums | 16.7.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 414/09 |
| Dalībvalsts | Francija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aides de l’Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Juridiskais pamats | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).


  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie. |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts agrovides pasākumiem |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | | Gada izdevumi: EUR 21,33 miljoni |

Lēmuma pieņemšanas datums

16.7.2010.

Atbalsts Nr.

N 414/09

Dalībvalsts

Francija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aides de l’Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Juridiskais pamats

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie.

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts agrovides pasākumiem

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Gada izdevumi: EUR 21,33 miljoni

| | Kopējā summa: EUR 64 miljoni |
| --- | --- |

Kopējā summa: EUR 64 miljoni

Atbalsta intensitāte

Maksimāli 100 % no attiecināmajām izmaksām

Atbalsta ilgums

2010.–2012. gads

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecības nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Agence de l’eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l’eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 3.2.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 582/09 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Sardaigne |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Juridiskais pamats | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»


  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21


  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšana |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 294 540 |
| Atbalsta intensitāte | 75 % |
| Atbalsta ilgums | Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi atbalstu |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība (vīnkopība) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

3.2.2010.

Atbalsts Nr.

N 582/09

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Sardaigne

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Juridiskais pamats

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Grūtībās nonākuša uzņēmuma pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 294 540

Atbalsta intensitāte

75 %

Atbalsta ilgums

Pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi atbalstu

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība (vīnkopība)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.7.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | NN 26/10 |
| Dalībvalsts | Čehija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Juridiskais pamats | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů


  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts saistībā ar Direktīvā 2003/96/EK paredzētajiem nodokļu atbrīvojumiem |
| Atbalsta veids | Nodokļu priekšrocības |
| Budžets | | Kopā: CZK 6 800 miljoni (aptuveni EUR 272 miljoni) |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.7.2010.

Atbalsts Nr.

NN 26/10

Dalībvalsts

Čehija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Juridiskais pamats

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts saistībā ar Direktīvā 2003/96/EK paredzētajiem nodokļu atbrīvojumiem

Atbalsta veids

Nodokļu priekšrocības

Budžets

Kopā: CZK 6 800 miljoni (aptuveni EUR 272 miljoni)

| | Gadā: CZK 1 700 miljoni (aptuveni EUR 68 miljoni) |
| --- | --- |

Gadā: CZK 1 700 miljoni (aptuveni EUR 68 miljoni)

Atbalsta intensitāte

60 % no attiecināmajiem izdevumiem

Atbalsta ilgums

Līdz 2013. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 16.7.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 213/10 |
| Dalībvalsts | Igaunija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Juridiskais pamats | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Pasākuma veids | Atbalsts mežsaimniecības nozarei |
| Mērķis | Mežsaimniecība |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Kopējais budžets ir EEK 326 miljoni (apmēram EUR 20,8 miljoni) |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām |
| Atbalsta ilgums | No Komisijas lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2013. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozares | Mežsaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

16.7.2010.

Atbalsts Nr.

N 213/10

Dalībvalsts

Igaunija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Juridiskais pamats

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Pasākuma veids

Atbalsts mežsaimniecības nozarei

Mērķis

Mežsaimniecība

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Kopējais budžets ir EEK 326 miljoni (apmēram EUR 20,8 miljoni)

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām

Atbalsta ilgums

No Komisijas lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2013. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Mežsaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/29

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2010/C 280/05

| Lēmuma pieņemšanas datums | 12.8.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 83/10 |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Sardīnija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Juridiskais pamats | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»


  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2


  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Vidēja uzņēmuma pārstrukturēšana |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 1 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | 33,3 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām (EUR 3 miljoni) |
| Atbalsta ilgums | Ad hoc atbalsts |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

12.8.2010.

Atbalsts Nr.

N 83/10

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Sardīnija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Juridiskais pamats

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Vidēja uzņēmuma pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 1 000 000

Atbalsta intensitāte

33,3 % no kopējām pārstrukturēšanas izmaksām (EUR 3 miljoni)

Atbalsta ilgums

Ad hoc atbalsts

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/30

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija neceļ iebildumus

(Dokuments attiecas uz EEZ, izņemot Līguma I pielikumā minētos produktus)

2010/C 280/06

| Lēmuma pieņemšanas datums | 7.4.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 716/09 |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Juridiskais pamats | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Pasākuma veids | Kompensācija par zaudējumiem, ko lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarījuši ārkārtēji apstākļi |
| Mērķis | Ārkārtēji apstākļi |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | Kopējais budžets – EUR 8 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | Atbalstu ir tiesīgi saņemt ražotāji, kuru zaudējumu līmenis ir vismaz 30 %. Atbalsta intensitāte ir atkarīga no bojātā priekšmeta/objekta veida, un tā svārstās no 50 % līdz 80 % |
| Atbalsta ilgums | No atbalsta shēmas apstiprināšanas dienas līdz 2013. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozares | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Lēmuma pieņemšanas datums

7.4.2010.

Atbalsts Nr.

N 716/09

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Juridiskais pamats

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Pasākuma veids

Kompensācija par zaudējumiem, ko lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļiem nodarījuši ārkārtēji apstākļi

Mērķis

Ārkārtēji apstākļi

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

Kopējais budžets – EUR 8 000 000

Atbalsta intensitāte

Atbalstu ir tiesīgi saņemt ražotāji, kuru zaudējumu līmenis ir vismaz 30 %. Atbalsta intensitāte ir atkarīga no bojātā priekšmeta/objekta veida, un tā svārstās no 50 % līdz 80 %

Atbalsta ilgums

No atbalsta shēmas apstiprināšanas dienas līdz 2013. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozares

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/31

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 15. oktobris

2010/C 280/07

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4089 |
| JPY | Japānas jena | 114,28 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4564 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87750 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2230 |
| CHF | Šveices franks | 1,3423 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0925 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,515 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 274,18 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7097 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9050 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2765 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9808 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4142 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4165 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9300 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8565 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,8244 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 564,64 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,5833 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,3568 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3355 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 530,82 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,3443 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,847 |
| RUB | Krievijas rublis | 42,5650 |
| THB | Taizemes bāts | 42,015 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,3369 |
| MXN | Meksikas peso | 17,4580 |
| INR | Indijas rūpija | 62,1320 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4089

JPY

Japānas jena

114,28

DKK

Dānijas krona

7,4564

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87750

SEK

Zviedrijas krona

9,2230

CHF

Šveices franks

1,3423

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0925

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,515

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

274,18

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7097

PLN

Polijas zlots

3,9050

RON

Rumānijas leja

4,2765

TRY

Turcijas lira

1,9808

AUD

Austrālijas dolārs

1,4142

CAD

Kanādas dolārs

1,4165

HKD

Hongkongas dolārs

10,9300

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8565

SGD

Singapūras dolārs

1,8244

KRW

Dienvidkorejas vona

1 564,64

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,5833

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,3568

HRK

Horvātijas kuna

7,3355

IDR

Indonēzijas rūpija

12 530,82

MYR

Malaizijas ringits

4,3443

PHP

Filipīnu peso

60,847

RUB

Krievijas rublis

42,5650

THB

Taizemes bāts

42,015

BRL

Brazīlijas reāls

2,3369

MXN

Meksikas peso

17,4580

INR

Indijas rūpija

62,1320

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 14. oktobris)

Darba atsākšana Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes augsta līmeņa darba grupā CARS 21

2010/C 280/08

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

tā kā:

| (1) | Ar Līguma 173. pantu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir uzticēts uzdevums nodrošināt vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai. LESD 191. pantā noteikts, ka Savienības politika attiecībā uz vidi palīdz sekmēt pasākumus, kas paredzēti, lai saglabātu, aizsargātu un uzlabotu vides kvalitāti un cīnītos pret klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

(1)

Ar Līguma 173. pantu Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir uzticēts uzdevums nodrošināt vajadzīgos apstākļus Savienības rūpniecības konkurētspējai. LESD 191. pantā noteikts, ka Savienības politika attiecībā uz vidi palīdz sekmēt pasākumus, kas paredzēti, lai saglabātu, aizsargātu un uzlabotu vides kvalitāti un cīnītos pret klimata pārmaiņām.

| (2) | Komisijas rūpniecības politikā procesu CARS 21 (“Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”) pirmoreiz sāka 2005. gadā, un tajā sniedza īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieteikumus par valsts politiku saistībā ar Eiropas Savienības autobūves nozares tiesisko regulējumu, kurš stiprina konkurētspēju un nodarbinātību un vienlaikus turpina uzlabot drošuma un vides sniegumu par patērētājiem pieejamām cenām. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas rūpniecības politikā procesu CARS 21 (“Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”) pirmoreiz sāka 2005. gadā, un tajā sniedza īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa ieteikumus par valsts politiku saistībā ar Eiropas Savienības autobūves nozares tiesisko regulējumu, kurš stiprina konkurētspēju un nodarbinātību un vienlaikus turpina uzlabot drošuma un vides sniegumu par patērētājiem pieejamām cenām.

| (3) | Paziņojumā “EIROPA 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (1) Komisija izklāsta priekšlikumus ar mērķi modernizēt transporta nozari un minimalizēt tās radītās oglekļa emisijas, kā arī veicināt jaunas tehnoloģijas, tostarp elektriskos automobiļus. Pamatiniciatīva “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā” paredzēta, lai izveidotu rūpniecības politiku, kas Eiropā radītu vislabākos apstākļus spēcīgas, konkurētspējīgas un daudzveidīgas rūpniecības bāzes uzturēšanai un pilnveidošanai, un lai veicinātu ilgtspēju, atbalstot ražošanas nozaru pāreju uz efektīvāku enerģijas un resursu izmantošanu. Pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa” sekmēs daudzus dažādus infrastruktūras pasākumus, piemēram, elektroenerģijas mobilitātes tīkla infrastruktūru izvēršanu, satiksmes inteliģentu pārvaldību un it īpaši pasākumus, kas sekmē jaunas tehnoloģijas, tostarp elektriskos automobiļu un hibrīdautomobiļus. |
| --- | --- |

(3)

Paziņojumā “EIROPA 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (1) Komisija izklāsta priekšlikumus ar mērķi modernizēt transporta nozari un minimalizēt tās radītās oglekļa emisijas, kā arī veicināt jaunas tehnoloģijas, tostarp elektriskos automobiļus. Pamatiniciatīva “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā” paredzēta, lai izveidotu rūpniecības politiku, kas Eiropā radītu vislabākos apstākļus spēcīgas, konkurētspējīgas un daudzveidīgas rūpniecības bāzes uzturēšanai un pilnveidošanai, un lai veicinātu ilgtspēju, atbalstot ražošanas nozaru pāreju uz efektīvāku enerģijas un resursu izmantošanu. Pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa” sekmēs daudzus dažādus infrastruktūras pasākumus, piemēram, elektroenerģijas mobilitātes tīkla infrastruktūru izvēršanu, satiksmes inteliģentu pārvaldību un it īpaši pasākumus, kas sekmē jaunas tehnoloģijas, tostarp elektriskos automobiļu un hibrīdautomobiļus.

| (4) | Komisijas paziņojumā “Eiropas tīru un energoefektīvu transportlīdzekļu stratēģija” (2) definēti īstermiņa un ilgtermiņa mērķi atbalstīt pētniecību un inovācijas, lai rastu enerģijas ražošanas un sadales risinājumus, sekmētu nodarbinātību un rosinātu patērētājus pavērt tirgus iespējas “zaļajiem” transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas paziņojumā “Eiropas tīru un energoefektīvu transportlīdzekļu stratēģija” (2) definēti īstermiņa un ilgtermiņa mērķi atbalstīt pētniecību un inovācijas, lai rastu enerģijas ražošanas un sadales risinājumus, sekmētu nodarbinātību un rosinātu patērētājus pavērt tirgus iespējas “zaļajiem” transportlīdzekļiem.

| (5) | Tāpēc, pamatojoties uz CARS 21 procesu, ir jāizveido Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes ekspertu grupa, un ir jānosaka tās uzdevumi un struktūra. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc, pamatojoties uz CARS 21 procesu, ir jāizveido Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes ekspertu grupa, un ir jānosaka tās uzdevumi un struktūra.

| (6) | Grupa palīdzēs noteikt Eiropas Savienības līmeņa un valsts līmeņa politikas virzienus un pasākumus un citam ieinteresētajām personām īstenojamus pasākumus, kas sekmētu Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

(6)

Grupa palīdzēs noteikt Eiropas Savienības līmeņa un valsts līmeņa politikas virzienus un pasākumus un citam ieinteresētajām personām īstenojamus pasākumus, kas sekmētu Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi.

| (7) | Grupā jābūt pārstāvjiem no Eiropas Parlamenta, Komisijas, dalībvalstīm un šajā nozarē iesaistītām ieinteresētajām personām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, it īpaši patērētāju, arodbiedrību un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(7)

Grupā jābūt pārstāvjiem no Eiropas Parlamenta, Komisijas, dalībvalstīm un šajā nozarē iesaistītām ieinteresētajām personām un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, it īpaši patērētāju, arodbiedrību un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem.

| (8) | Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti pielikumā Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (3), ir jāparedz noteikumi par darba grupas dalībniekiem pieejamās informācijas neizpaušanu. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot Komisijas drošības noteikumus, kas izklāstīti pielikumā Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (3), ir jāparedz noteikumi par darba grupas dalībniekiem pieejamās informācijas neizpaušanu.

| (9) | Personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4). |
| --- | --- |

(9)

Personas dati jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4).

| (10) | Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi apsvērs piemērošanas termiņa pagarināšanas lietderību, |
| --- | --- |

(10)

Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi apsvērs piemērošanas termiņa pagarināšanas lietderību,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Grupa

Ar šo atsāk darbu Eiropas Savienības autobūves nozares konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes augsta līmeņa darba grupa (turpmāk “grupa”), kas agrāk izveidota neformāli atbilstoši procesam “Konkurētspējīgas autobūves nozares tiesiskais regulējums 21. gadsimtam”.

2. pants

Uzdevumi

Grupas uzdevumi ir:

| 1) | palīdzēt Komisijai jautājumos, kas saistīti ar autobūves nozares konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

1)

palīdzēt Komisijai jautājumos, kas saistīti ar autobūves nozares konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi;

| 2) | veikt ekonomikas un statistikas faktoru analīzi, kuri virza strukturālās pārmaiņas autobūves nozarē, kā arī pārējo faktoru analīzi, kas ietekmē Eiropas autobūves nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

2)

veikt ekonomikas un statistikas faktoru analīzi, kuri virza strukturālās pārmaiņas autobūves nozarē, kā arī pārējo faktoru analīzi, kas ietekmē Eiropas autobūves nozares konkurētspēju;

| 3) | palīdzēt Komisijai īstenot politiku, kas izklāstīta stratēģijā EIROPA 2020, pamatiniciatīvu par resursu ziņā efektīvu Eiropu, tās pamatiniciatīvu par rūpniecības politika globalizācijas laikmetā un paziņojumu COM(2010) 186 par tīriem un energoefektīviem transportlīdzekļiem, lai tādējādi sasniegtu izvirzīto mērķi – Eiropas Savienībā saglabāt konkurētspējīgu un ilgtspējīgu autobūves nozari; |
| --- | --- |

3)

palīdzēt Komisijai īstenot politiku, kas izklāstīta stratēģijā EIROPA 2020, pamatiniciatīvu par resursu ziņā efektīvu Eiropu, tās pamatiniciatīvu par rūpniecības politika globalizācijas laikmetā un paziņojumu COM(2010) 186 par tīriem un energoefektīviem transportlīdzekļiem, lai tādējādi sasniegtu izvirzīto mērķi – Eiropas Savienībā saglabāt konkurētspējīgu un ilgtspējīgu autobūves nozari;

| 4) | sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu raitu un līdzsvarotu ekonomikas un sociālo pāreju, piemērojot aktīvu iepriekšēju rīcību un pārvaldot restrukturēšanas procesus, vajadzīgās prasmes un saistītās vajadzīgās kvalifikācijas, ņemot vērā rezultātus, kas gūti “Eiropas Partnerībā pārmaiņu savlaicīgai paredzēšanai autoražošanas nozarē”; |
| --- | --- |

4)

sniegt ieguldījumu, lai nodrošinātu raitu un līdzsvarotu ekonomikas un sociālo pāreju, piemērojot aktīvu iepriekšēju rīcību un pārvaldot restrukturēšanas procesus, vajadzīgās prasmes un saistītās vajadzīgās kvalifikācijas, ņemot vērā rezultātus, kas gūti “Eiropas Partnerībā pārmaiņu savlaicīgai paredzēšanai autoražošanas nozarē”;

| 5) | formulēt specifiskus nozares politikas ieteikumus Eiropas Savienības un valsts līmeņa politikas veidotājiem, kā arī nozares un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

5)

formulēt specifiskus nozares politikas ieteikumus Eiropas Savienības un valsts līmeņa politikas veidotājiem, kā arī nozares un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| 6) | izstrādāt labas rīcības principus, lai veicinātu caurredzamību tirdzniecības un līgumiskajās attiecībās starp vertikālo vienošanos pusēm mehānisko transportlīdzekļu nozarē; |
| --- | --- |

6)

izstrādāt labas rīcības principus, lai veicinātu caurredzamību tirdzniecības un līgumiskajās attiecībās starp vertikālo vienošanos pusēm mehānisko transportlīdzekļu nozarē;

| 7) | sniegt padomus par konkrētiem aspektiem saistībā ar Komisijas stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “EIROPA 2020”. |
| --- | --- |

7)

sniegt padomus par konkrētiem aspektiem saistībā ar Komisijas stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei “EIROPA 2020”.

3. pants

Dalībnieki un to iecelšana

1.   Grupā ir ne vairāk kā 40 dalībnieki.

2.   Šos dalībniekus ieceļ kā privātpersonas. Katrs grupas dalībnieks izvirza individuālu pārstāvi pastāvīgai sagatavošanas apakšgrupai (turpmāk “sagatavošanas apakšgrupa”).

3.   Komisija par grupas dalībniekiem ieceļ augsta līmeņa ieinteresētās personas, kurām ir kompetence un atbildība jomās, kas saistītas ar Eiropas autobūves nozares konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi. Grupas sastāvā dažādās ieinteresētās personas pārstāvētas proporcionāli. Grupā ir pārstāvji no Eiropas Parlamenta, Komisijas, dalībvalstīm, nozares vērtību ķēdē iesaistītajiem dalībniekiem, arodbiedrībām un pilsoniskās sabiedrības (nevalstiskajām organizācijām un patērētājiem).

4.   Dalībniekus ieceļ uz diviem gadiem. Viņi turpina darbu, līdz viņus aizstāj vai līdz pilnvaru termiņa beigām. Pilnvaru termiņu var pagarināt.

5.   To dalībnieku vietā, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, atkāpjas no amata vai neatbilst nosacījumiem Līguma 339. punktā, uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus dalībniekus.

6.   Iecelto privātpersonu vārdus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (turpmāk “reģistrs”).

7.   Personas datus iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

4. pants

Darbība

1.   Grupas darbu vada Komisijas pārstāvis.

2.   Sagatavošanas apakšgrupa gatavo diskusijas un grupas apstiprināšanai nododamos nostājas dokumentus un ieteikumus darbībām un politikas pasākumu ieteikumiem. Pildot šo pienākumu, tā cieši sadarbojas ar kompetentajiem Komisijas dienestiem.

3.   Ar Komisijas dienestu piekrišanu papildus sagatavošanas apakšgrupai grupa var izveidot darba grupas, lai izskatītu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar grupas uzdevumiem, atbilstoši grupas noteiktajai kompetencei. Šādas darba grupas likvidē, tiklīdz tās ir izpildījušas izvirzītos uzdevumus.

4.   Komisijas pārstāvis var uzaicināt arējus ad hoc ekspertus vai novērotājus ar attiecīgu kompetenci piedalīties kāda darba kārtības punkta izskatīšanā apakšgrupā vai darba grupās. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu personām, organizācijām, kā noteikts 8. panta 3. punktā horizontālajos noteikumos par ekspertu grupām, ES aģentūrām un kandidātvalstīm.

5.   Uz ekspertu grupu locekļiem un to pārstāvjiem, kā arī pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas paredzētas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kas attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ietverti Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom pielikumā. Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus attiecīgos pasākumus.

6.   Ja Komisija uzskata, ka informācija, kas iegūta, piedaloties grupas, ad hoc grupu vai apakšgrupu apspriedēs vai darbā, attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem, šo informāciju nedrīkst izpaust.

7.   Grupas, sagatavošanas apakšgrupas vai darba grupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Sekretariāta pakalpojumus nodrošina Komisija. Grupas, sagatavošanas apakšgrupas un darba grupu sanāksmēs var piedalīties procesos ieinteresēti Komisijas ierēdņi.

8.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu (5).

9.   Komisija publicē attiecīgo informāciju par darbībām, ko veic grupa, iekļaujot to reģistrā vai izmantojot saiti no reģistra uz īpašu tīmekļa vietni. Noslēguma ziņojumu publicē pēc iespējas drīz pēc grupas noslēguma sanāksmes.

5. pants

Sanāksmju izdevumi

1.   Darba grupā iesaistītajiem dalībniekiem netiek maksāta atlīdzība par to sniegtajiem pakalpojumiem.

2.   Saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem Komisija atmaksā ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas grupas locekļiem rodas saistībā ar tās darbu.

3.   Šos izdevumus atmaksā pieejamo apropriāciju robežās, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.

6. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2012. gada 14. oktobrim.

Briselē, 2010. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  COM(2010) 186.

2

(3)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

3

(4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 55/61, 5.3.2010., 61. lpp.

5

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/35

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 280/09

| 1. | Komisija 2010. gada 8. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums BASF SE (“BASF”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu Cognis GmbH (“Cognis”, Vācija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 8. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums BASF SE (“BASF”, Vācija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu Cognis GmbH (“Cognis”, Vācija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | BASF: ķīmiskās vielas, plastmasas, augstas veiktspējas ražojumi, lauksaimniecības un funkcionālie šķīdumi, nafta un gāze, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

BASF: ķīmiskās vielas, plastmasas, augstas veiktspējas ražojumi, lauksaimniecības un funkcionālie šķīdumi, nafta un gāze,

| — | Cognis: speciālās ķīmiskās vielas un barības vielas. |
| --- | --- |

—

Cognis: speciālās ķīmiskās vielas un barības vielas.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5927 – BASF/Cognis uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5927 – BASF/Cognis uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 280/10

| 1. | Komisija 2010. gada 8. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmumi Citigroup Venture Capital International Investment G.P Limited (“CVCII”, Džērsija), ko kontrolē Citigroup, Inc. (ASV), un Advance Properties OOD (“Advance Properties”, Bulgārija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Huvepharma AD (“Huvepharma”, Bulgārija), ko patlaban vienpersoniski kontrolē Advance Properties, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 8. oktobrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1) un 4. panta 5. punktā noteikto, kuras rezultātā uzņēmumi Citigroup Venture Capital International Investment G.P Limited (“CVCII”, Džērsija), ko kontrolē Citigroup, Inc. (ASV), un Advance Properties OOD (“Advance Properties”, Bulgārija) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Huvepharma AD (“Huvepharma”, Bulgārija), ko patlaban vienpersoniski kontrolē Advance Properties, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Citigroup: finanšu pakalpojumu, tostarp banku pakalpojumu, sniegšana, starpniecība un privātā akciju kapitāla pārvaldīšana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Citigroup: finanšu pakalpojumu, tostarp banku pakalpojumu, sniegšana, starpniecība un privātā akciju kapitāla pārvaldīšana,

| — | Advance Properties: ieguldījumi farmācijas nozarē, nekustamajos īpašumos, enerģētikas un kuģubūves nozarē, |
| --- | --- |

—

Advance Properties: ieguldījumi farmācijas nozarē, nekustamajos īpašumos, enerģētikas un kuģubūves nozarē,

| — | Huvepharma: farmācijas produkti dzīvniekiem un barošanas produkti. |
| --- | --- |

—

Huvepharma: farmācijas produkti dzīvniekiem un barošanas produkti.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/37

---

Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministra paziņojums atbilstīgi 3. panta 2. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei

2010/C 280/11

Ar šo Nīderlandes Karalistes ekonomikas ministrs paziņo, ka ir saņemts pieteikums atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu vienā bloka P18 segmentā, kas norādīts kartē, kura pievienota kā 3. pielikums Derīgo izrakteņu ieguves noteikumiem (Mijnbouwregeling) (Government Gazette (Staatscourant)) 2002., Nr. 245). Attiecīgo apgabalu apzīmē kā bloka segmentu P18b.

Ar šo Ekonomikas ministrs aicina ieinteresētās personas iesniegt konkurējošus pieteikumus atļaujai veikt ogļūdeņražu meklēšanu Nīderlandes kontinentālā šelfa bloka segmentā P18b, norādot uz ievadā minēto direktīvu un Likuma par derīgo izrakteņu ieguvi 15. pantu (Mijnbouwwet) (Likumu un lēmumu biļetens (Staatsblad) 2002., Nr. 542).

Bloka segmentu P18b ierobežo paralēles starp punktu pāriem A–B un H–I, meridiāni starp punktu pāriem B–C, G–H un A-I, lielā loka līnijas starp punktu pāriem C–D un E–F, 1. līkne, kas šķērso punktus D un E, 2. līkne, kas šķērso punktus F un G.

Minēto punktu koordinātas ir šādas.

| Punkts | ° | ′ | ′′ O.L. | ° | ′ | ′′ N.B. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Punkts

°

′

′′ O.L.

°

′

′′ N.B.

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

1. Līknes centra koordinātas ir 3° 54′ 0,000′′ O.L., 52° 1′ 30,000′′ N.B. un rādiuss ir 5 jūras jūdzes.

2. Līknes centra koordinātas ir 3° 53′ 34,000′′ O.L., 52° 1′ 46,000′′ N.B. un rādiuss ir 5 jūras jūdzes.

Norādīto punktu atrašanās vieta ir norādīta ar ģeogrāfiskajām koordinātām, kas aprēķinātas saskaņā ar Eiropas cietzemes atsauču sistēmu.

Bloka segmenta P18b platība ir 313,2 km2.

Par atļauju izsniegšanu atbildīgā iestāde ir Ekonomikas ministrija. Kritēriji, nosacījumi un prasības, kuras paredzētas minētās direktīvas 5. panta 1. un 2. punktā un 6. panta 2. punktā, ir noteiktas Likumā par derīgo izrakteņu ieguvi (Likumu un lēmumu biļetenā 2002., Nr. 542).

Pieteikumus var iesniegt 13 nedēļu laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nosūtot tos uz šādu adresi:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Pēc minētā termiņa beigām saņemtie pieteikumi netiks izskatīti.

Lēmumu par pieteikumiem pieņems ne vēlāk kā divpadsmit mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām.

Sīkāku informāciju var iegūt no E. J. Hoppel pa tālruni +31 703797088.

---

Labojumi

| 16.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 280/39

---

Labojums pieteikuma publikācijā tradicionāla apzīmējuma atzīšanai, kā paredzēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 33. pantā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 275, 2010. gada 12. oktobris
  )

2010/C 280/12

11., 13. un 15. lappusē frāzi “Dalībvalsts kompetentā iestāde:” svītro.

---