# Jurnalul Oficial C 271E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.271.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 271E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 537 octombrie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.271.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 271E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 537 octombrie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2009-2010Ședinta din 12 noiembrie 2009Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 90 E, 8.4.2010.TEXTE ADOPTATE |
| | Joi, 12 noiembrie 2009 |
| 2010/C 271E/01 | Planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domeniiRezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la proiectul privind planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii, propuse de Comisie | 1 |
| 2010/C 271E/02 | Summitul UE-Rusia de la Stockholm din 18 noiembrie 2009Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la pregătirile pentru Summitul UE-Rusia de la Stockholm din 18 noiembrie 2009 | 2 |
| 2010/C 271E/03 | Programarea în comun a activităților de cercetare destinate combaterii bolilor neurodegenerativeRezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la programarea în comun a activităților de cercetare destinate combaterii bolilor neurodegenerative, în special a bolii Alzheimer | 7 |
| 2010/C 271E/04 | Raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 privind raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008 (2009/2088(INI)) | 9 |
| 2010/C 271E/05 | Orientări procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la orientările procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (2009/2168(INI)) | 14 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2009-2010Ședinta din 12 noiembrie 2009Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 90 E, 8.4.2010.TEXTE ADOPTATE

Joi, 12 noiembrie 2009

2010/C 271E/01

Planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domeniiRezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la proiectul privind planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii, propuse de Comisie

1

2010/C 271E/02

Summitul UE-Rusia de la Stockholm din 18 noiembrie 2009Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la pregătirile pentru Summitul UE-Rusia de la Stockholm din 18 noiembrie 2009

2

2010/C 271E/03

Programarea în comun a activităților de cercetare destinate combaterii bolilor neurodegenerativeRezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la programarea în comun a activităților de cercetare destinate combaterii bolilor neurodegenerative, în special a bolii Alzheimer

7

2010/C 271E/04

Raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 privind raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008 (2009/2088(INI))

9

2010/C 271E/05

Orientări procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la LisabonaRezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la orientările procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (2009/2168(INI))

14

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 12 noiembrie 2009 |
| 2010/C 271E/06 | Lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză sau care sunt exonerați de această obligație *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (COM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS)) | 18 |
| ANEXĂ | 22 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 12 noiembrie 2009

2010/C 271E/06

Lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză sau care sunt exonerați de această obligație *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (COM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

18

ANEXĂ

22

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2009-2010 Ședinta din 12 noiembrie 2009 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 90 E, 8.4.2010. TEXTE ADOPTATE

Joi, 12 noiembrie 2009

| 7.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/1

---

Joi, 12 noiembrie 2009Planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii

P7_TA(2009)0063

Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la proiectul privind planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii, propuse de Comisie

2010/C 271 E/01

Parlamentul European,

având în vedere Decizia nr. 1672/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a Programului comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială – Progress (1),

având în vedere proiectul privind planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii, propuse de Comisie,

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui instrument european de microfinanțare pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială (instrumentul de microfinanțare Progress) (COM(2009)0333) și propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1672/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a Programului comunitar pentru ocuparea forței de muncă și solidaritate socială – Progress (COM(2009)0340),

având în vedere articolul 8 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (2),

având în vedere articolul 88 alineatul (2) din Regulamentul de procedură,

| A. | întrucât Parlamentul nu a încheiat examinarea propunerilor Comisiei privind instrumentul de microfinanțare; întrucât Comisia nu ar trebui să adopte măsuri specifice privind alocarea financiară din cadrul Progress înainte de încheierea procedurii legislative privind instrumentul de microfinanțare, |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul nu a încheiat examinarea propunerilor Comisiei privind instrumentul de microfinanțare; întrucât Comisia nu ar trebui să adopte măsuri specifice privind alocarea financiară din cadrul Progress înainte de încheierea procedurii legislative privind instrumentul de microfinanțare,

| 1. | se opune adoptării proiectului privind planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii, propuse de Comisie; |
| --- | --- |

1.

se opune adoptării proiectului privind planul de lucru anual pentru 2010 din cadrul Progress și lista de activități pe domenii, propuse de Comisie;

| 2. | consideră că acest proiect al planului de lucru anual depășește competențele de executare prevăzute în Decizia 1999/468/CE; |
| --- | --- |

2.

consideră că acest proiect al planului de lucru anual depășește competențele de executare prevăzute în Decizia 1999/468/CE;

| 3. | invită Comisia să își retragă proiectul planului de lucru anual și să depună una nouă comisiei imediat ce Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor fi ajuns la un acord privind propunerea Comisiei privind instrumentul de microfinanțare Progress (COM(2009)0333) și propunerea de modificare a Deciziei 1672/2006/CE (COM(2009)0340); |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își retragă proiectul planului de lucru anual și să depună una nouă comisiei imediat ce Parlamentul European, Consiliul și Comisia vor fi ajuns la un acord privind propunerea Comisiei privind instrumentul de microfinanțare Progress (COM(2009)0333) și propunerea de modificare a Deciziei 1672/2006/CE (COM(2009)0340);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 315, 15.11.2006, p. 1.

(2)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

---

| 7.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/2

---

Joi, 12 noiembrie 2009Summitul UE-Rusia de la Stockholm din 18 noiembrie 2009

P7_TA(2009)0064

Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la pregătirile pentru Summitul UE-Rusia de la Stockholm din 18 noiembrie 2009

2010/C 271 E/02

Parlamentul European,

având în vedere actualul Acord de parteneriat și cooperare (APC) dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte și Federația Rusă, pe de altă parte (1), și negocierile inițiate în 2008 privind un nou tratat UE-Rusia,

având în vedere obiectivul Uniunii Europene și al Rusiei stabilit în declarația comună făcută ca urmare a celui de-al 11-lea Summit UE-Rusia de la Sankt Petersburg din 31 mai 2003, de a crea un spațiu economic comun, un spațiu comun de liberate, securitate și justiție, un spațiu comun de cooperare în materie de securitate externă și un spațiu comun de cercetare și educație, care să includă și aspecte culturale (cele patru spații comune),

având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și la relațiile dintre UE-Rusia, în special rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la asasinarea unor activiști pentru drepturile omului din Rusia (2), rezoluția sa din 17 septembrie 2009 referitoare la aspectele externe ale securității energetice (3) și rezoluția sa din 19 iunie 2008 referitoare la Summitul UE - Rusia din 26 și 27 iunie 2008, de la Khanty-Mansiysk (4),

având în vedere declarația finală și recomandările făcute de Comisia parlamentară de cooperare UE-Rusia, ulterior celei de-a 11-a reuniuni de la Bruxelles, din 16-17 februarie 2009,

având în vedere concluziile reuniunii Consiliului permanent de parteneriat UE-Rusia ce a avut loc la Bruxelles, la 19 octombrie 2009,

având în vedere consultările privind drepturile omului dintre UE și Rusia,

având în vedere proiectul de ordine de zi al viitorului Summit UE-Rusia de la Stockholm, din 18 noiembrie 2009,

având în vedere articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât relațiile dintre UE și Rusia s-au dezvoltat constant în ultimul deceniu, ducând la o vastă și profundă integrare și interdependență economică, menite să evolueze și mai mult în viitor; |
| --- | --- |

A.

întrucât relațiile dintre UE și Rusia s-au dezvoltat constant în ultimul deceniu, ducând la o vastă și profundă integrare și interdependență economică, menite să evolueze și mai mult în viitor;

| B. | întrucât încheierea unui nou acord general de cooperare între UE și Rusia, pentru care a avut loc, la începutul lunii octombrie, cea de-a șasea rundă de negocieri, următoarea rundă fiind programată la mijlocul lunii decembrie 2009, rămâne de o importanță deosebită pentru dezvoltarea în continuare și intensificarea cooperării între cei doi parteneri; |
| --- | --- |

B.

întrucât încheierea unui nou acord general de cooperare între UE și Rusia, pentru care a avut loc, la începutul lunii octombrie, cea de-a șasea rundă de negocieri, următoarea rundă fiind programată la mijlocul lunii decembrie 2009, rămâne de o importanță deosebită pentru dezvoltarea în continuare și intensificarea cooperării între cei doi parteneri;

| C. | întrucât UE și Rusia, care este membră a Consiliului de Securitate al ONU, au o responsabilitate comună pentru menținerea stabilității globale și întrucât o cooperare mai strânsă și relațiile bune de vecinătate dintre UE și Rusia au o importanță deosebită pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea din Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și Rusia, care este membră a Consiliului de Securitate al ONU, au o responsabilitate comună pentru menținerea stabilității globale și întrucât o cooperare mai strânsă și relațiile bune de vecinătate dintre UE și Rusia au o importanță deosebită pentru stabilitatea, securitatea și prosperitatea din Europa;

| D. | întrucât aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) ar reprezenta o contribuție substanțială la îmbunătățirea suplimentară a relațiilor economice dintre UE și Rusia, condiționată de angajamentul Rusiei de a respecta întru totul și de a implementa în întregime obligațiile și angajamentele OMC, pregătind calea pentru un acord de integrare economică vast și cuprinzător între cei doi parteneri, bazat pe o reciprocitate veritabilă; |
| --- | --- |

D.

întrucât aderarea Rusiei la Organizația Mondială a Comerțului (OMC) ar reprezenta o contribuție substanțială la îmbunătățirea suplimentară a relațiilor economice dintre UE și Rusia, condiționată de angajamentul Rusiei de a respecta întru totul și de a implementa în întregime obligațiile și angajamentele OMC, pregătind calea pentru un acord de integrare economică vast și cuprinzător între cei doi parteneri, bazat pe o reciprocitate veritabilă;

| E. | întrucât securitatea aprovizionării cu energie reprezintă una dintre cele mai mari provocări pentru Europa și este unul dintre principalele domenii de cooperare cu Rusia; întrucât sunt necesare eforturi comune pentru a utiliza la maximum și în mod eficient sistemele de transportare a energiei, atât cele existente, cât și cele ce urmează a fi dezvoltate, întrucât decizia recentă a Rusiei de a-și retrage semnătura de pe Tratatul privind Carta energiei (TCE) complică și mai mult relațiile în acest domeniu și dă naștere unor preocupări legate de dialogul în curs pe tema energiei și viitoarele progrese; întrucât dependența acută a UE de combustibilii fosili importați din Rusia riscă să submineze dezvoltarea unei abordări europene echilibrate, coerente și bazată pe valori față de Rusia; |
| --- | --- |

E.

întrucât securitatea aprovizionării cu energie reprezintă una dintre cele mai mari provocări pentru Europa și este unul dintre principalele domenii de cooperare cu Rusia; întrucât sunt necesare eforturi comune pentru a utiliza la maximum și în mod eficient sistemele de transportare a energiei, atât cele existente, cât și cele ce urmează a fi dezvoltate, întrucât decizia recentă a Rusiei de a-și retrage semnătura de pe Tratatul privind Carta energiei (TCE) complică și mai mult relațiile în acest domeniu și dă naștere unor preocupări legate de dialogul în curs pe tema energiei și viitoarele progrese; întrucât dependența acută a UE de combustibilii fosili importați din Rusia riscă să submineze dezvoltarea unei abordări europene echilibrate, coerente și bazată pe valori față de Rusia;

| F. | întrucât este de cea mai mare importanță pentru UE să vorbească cu o singură voce, să dea dovadă de o puternică solidaritate pe plan intern, să adopte o poziție comună și să nu dea curs ofertelor Rusiei de a intensifica relațiile bilaterale cu statele membre interesate; întrucât relațiile dintre UE și Rusia ar trebui să se bazeze pe interese reciproce și valori comune; |
| --- | --- |

F.

întrucât este de cea mai mare importanță pentru UE să vorbească cu o singură voce, să dea dovadă de o puternică solidaritate pe plan intern, să adopte o poziție comună și să nu dea curs ofertelor Rusiei de a intensifica relațiile bilaterale cu statele membre interesate; întrucât relațiile dintre UE și Rusia ar trebui să se bazeze pe interese reciproce și valori comune;

| G. | întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la evoluția Rusiei în materie de democrație, drepturile omului, independența justiției, creșterea controlului statului asupra mass-mediei, incapacitatea poliției și a autorităților judiciare de a-i găsi cei vinovați de asasinarea jurnaliștilor și apărătorilor drepturilor omului, măsurile represive luate împotriva opoziției, aplicarea selectivă a legii de către autorități și corectitudinea alegerilor, inclusiv a alegerilor regionale și locale desfășurate la 11 octombrie 2009; întrucât Federația Rusă este membru cu drepturi depline al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și s-a angajat, în consecință, să respecte principiile democrației și drepturile omului; întrucât, în 2009, Parlamentul European a acordat premiul Saharov pentru libertatea de gândire organizației ruse Memorial de apărare a drepturilor civile și reprezentanților acesteia; |
| --- | --- |

G.

întrucât persistă îngrijorări serioase cu privire la evoluția Rusiei în materie de democrație, drepturile omului, independența justiției, creșterea controlului statului asupra mass-mediei, incapacitatea poliției și a autorităților judiciare de a-i găsi cei vinovați de asasinarea jurnaliștilor și apărătorilor drepturilor omului, măsurile represive luate împotriva opoziției, aplicarea selectivă a legii de către autorități și corectitudinea alegerilor, inclusiv a alegerilor regionale și locale desfășurate la 11 octombrie 2009; întrucât Federația Rusă este membru cu drepturi depline al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) și s-a angajat, în consecință, să respecte principiile democrației și drepturile omului; întrucât, în 2009, Parlamentul European a acordat premiul Saharov pentru libertatea de gândire organizației ruse Memorial de apărare a drepturilor civile și reprezentanților acesteia;

| H. | întrucât UE și Rusia ar putea și ar trebui să joace împreună un rol activ în instaurarea păcii și stabilității pe continentul european și, în special, în vecinătatea comună, să conlucreze pentru soluționarea pașnică, în conformitate cu principiile de drept internațional, a conflictelor dintre Rusia și Georgia și regiunile separatiste ale acesteia, Osetia de Sud și Abhazia, și a conflictelor din Nagorno Karabah și Transnistria; întrucât Rusia ar trebui să respecte deplin dreptul țărilor sale vecine la autodeterminare politică și economică; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE și Rusia ar putea și ar trebui să joace împreună un rol activ în instaurarea păcii și stabilității pe continentul european și, în special, în vecinătatea comună, să conlucreze pentru soluționarea pașnică, în conformitate cu principiile de drept internațional, a conflictelor dintre Rusia și Georgia și regiunile separatiste ale acesteia, Osetia de Sud și Abhazia, și a conflictelor din Nagorno Karabah și Transnistria; întrucât Rusia ar trebui să respecte deplin dreptul țărilor sale vecine la autodeterminare politică și economică;

| I. | întrucât la Geneva, la 19 octombrie 2009, Rusia și SUA au reluat negocierile pentru elaborarea unui nou acord care să succeadă Tratatului de reducere a armelor strategice (START), marcând astfel un prim pas concret pe calea deblocării relațiilor SUA-Rusia, astfel cum a anunțat administrația Obama; întrucât, la 23 octombrie 2009, Secretarul Apărării al SUA, Robert Gates, a declarat în cadrul conferinței de presă de la încheierea reuniunii ministeriale a NATO de la Bratislava, că stațiile radar rusești de la Gabala și Armavir, propuse de către Rusia a fi utilizate în comun, s-ar putea dovedi de un real folos pentru întregul sistem european de apărare antirachetă elaborat în prezent de SUA, deschizând astfel o nouă perspectivă pentru un parteneriat între SUA, NATO și Rusia în vederea construirii unui sistem comun de apărare antirachetă; întrucât, în perioada 18 septembrie - 5 octombrie 2009, Rusia și Belarus au efectuat manevre strategice care au fost în conformitate cu procedurile stabilite în Documentul OSCE de la Viena din 1999, dar care au dat naștere la preocupări serioase cu privire la conformitatea acestora cu spiritul de bună cooperare și respect reciproc între Rusia și Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

I.

întrucât la Geneva, la 19 octombrie 2009, Rusia și SUA au reluat negocierile pentru elaborarea unui nou acord care să succeadă Tratatului de reducere a armelor strategice (START), marcând astfel un prim pas concret pe calea deblocării relațiilor SUA-Rusia, astfel cum a anunțat administrația Obama; întrucât, la 23 octombrie 2009, Secretarul Apărării al SUA, Robert Gates, a declarat în cadrul conferinței de presă de la încheierea reuniunii ministeriale a NATO de la Bratislava, că stațiile radar rusești de la Gabala și Armavir, propuse de către Rusia a fi utilizate în comun, s-ar putea dovedi de un real folos pentru întregul sistem european de apărare antirachetă elaborat în prezent de SUA, deschizând astfel o nouă perspectivă pentru un parteneriat între SUA, NATO și Rusia în vederea construirii unui sistem comun de apărare antirachetă; întrucât, în perioada 18 septembrie - 5 octombrie 2009, Rusia și Belarus au efectuat manevre strategice care au fost în conformitate cu procedurile stabilite în Documentul OSCE de la Viena din 1999, dar care au dat naștere la preocupări serioase cu privire la conformitatea acestora cu spiritul de bună cooperare și respect reciproc între Rusia și Uniunea Europeană;

| 1. | își reafirmă convingerea că Rusia rămâne unul dintre cei mai importanți parteneri în crearea unei cooperări strategice durabile, partener cu care UE are în comun nu doar interese economice și comerciale, dar și obiectivul de a coopera îndeaproape atât pe scena internațională, cât și în vecinătatea comună, pe baza principiilor de drept internațional; |
| --- | --- |

1.

își reafirmă convingerea că Rusia rămâne unul dintre cei mai importanți parteneri în crearea unei cooperări strategice durabile, partener cu care UE are în comun nu doar interese economice și comerciale, dar și obiectivul de a coopera îndeaproape atât pe scena internațională, cât și în vecinătatea comună, pe baza principiilor de drept internațional;

| 2. | subliniază faptul că Summitul de la Stockholm se va concentra asupra cooperării economice extinse, în special în ceea ce privește efectele crizei financiare și economice și metodele prin care acestea pot fi controlate, și asupra pregătirilor pentru conferința de la Copenhaga din luna decembrie 2009 privind schimbările climatice, energia și aspectele privind securitatea energetică, discuțiile privind liberalizarea în continuare a regimului vizelor, progresul realizat în negocierile pentru noul acord bilateral de cooperare consolidată, precum și rezolvarea unor probleme internaționale, cum ar fi programul nuclear al Iranului și procesul de pace din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

2.

subliniază faptul că Summitul de la Stockholm se va concentra asupra cooperării economice extinse, în special în ceea ce privește efectele crizei financiare și economice și metodele prin care acestea pot fi controlate, și asupra pregătirilor pentru conferința de la Copenhaga din luna decembrie 2009 privind schimbările climatice, energia și aspectele privind securitatea energetică, discuțiile privind liberalizarea în continuare a regimului vizelor, progresul realizat în negocierile pentru noul acord bilateral de cooperare consolidată, precum și rezolvarea unor probleme internaționale, cum ar fi programul nuclear al Iranului și procesul de pace din Orientul Mijlociu;

| 3. | își exprimă sprijinul pentru dezvoltarea viitoarelor relații cu Rusia într-un mod mai pragmatic, punând accentul pe cooperarea în curs bazată pe cele patru spații comune, negocierile privind un nou acord general de cooperare și punerea în practică a angajamentelor și acordurilor stabilite până în prezent; își reiterează sprijinul ferm pentru un nou acord care depășește cadrul cooperării pur economice și care include domeniile democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

3.

își exprimă sprijinul pentru dezvoltarea viitoarelor relații cu Rusia într-un mod mai pragmatic, punând accentul pe cooperarea în curs bazată pe cele patru spații comune, negocierile privind un nou acord general de cooperare și punerea în practică a angajamentelor și acordurilor stabilite până în prezent; își reiterează sprijinul ferm pentru un nou acord care depășește cadrul cooperării pur economice și care include domeniile democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului și a drepturilor fundamentale;

| 4. | își reiterează sprijinul pentru obiectivul aderării Rusiei la OMC, ceea ce va crea condiții egale pentru comunitățile de afaceri ale ambelor părți și va contribui în mare măsură la eforturile Rusiei de a clădi o economie modernă, diversificată și bazată pe înalte tehnologii; invită Rusia să ia măsurile necesare pentru a îndepărta obstacolele rămase în calea procesului de aderare, și anume taxele de export aplicate de Rusia, nivelul redevențelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare pentru mărfurile care tranzitează Rusia, taxele rutiere pentru transportul de mărfuri și restricțiile la importurile de carne, lapte și produse vegetale, după care UE ar trebui să înceapă tratativele privind încheierea unui acord de liber schimb cu Federația Rusă; așteaptă cu interes punerea în aplicare a unor politici mai eficace privind mai multe chestiuni nerezolvate, cum ar fi drepturile de proprietate intelectuală, deșeurile radioactive, securitatea nucleară, permisele de muncă pentru cetățenii UE etc.; subliniază că este necesar ca autoritățile ruse să asigure că nu se aplică practici discriminatorii în raport cu partenerii comerciali și investitorii din UE și solicită acestora să revină asupra măsurilor luate pentru a face față crizei economice, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul recentului Summit G20; regretă că Rusia nu își onorează încă angajamentul de a elimina treptat taxele de survol al Siberiei și invită Rusia să semneze acordul negociat cu privire la această chestiune cu ocazia summitului de la Samara din 2007; salută, în acest context, decizia luată recent de Rusia, Belarus și Kazahstan de a abandona proiectul de aderare la OMC ca o uniune vamală, ceea ce ar fi putut prelungi negocierile cu mai mulți ani; |
| --- | --- |

4.

își reiterează sprijinul pentru obiectivul aderării Rusiei la OMC, ceea ce va crea condiții egale pentru comunitățile de afaceri ale ambelor părți și va contribui în mare măsură la eforturile Rusiei de a clădi o economie modernă, diversificată și bazată pe înalte tehnologii; invită Rusia să ia măsurile necesare pentru a îndepărta obstacolele rămase în calea procesului de aderare, și anume taxele de export aplicate de Rusia, nivelul redevențelor pentru utilizarea infrastructurii feroviare pentru mărfurile care tranzitează Rusia, taxele rutiere pentru transportul de mărfuri și restricțiile la importurile de carne, lapte și produse vegetale, după care UE ar trebui să înceapă tratativele privind încheierea unui acord de liber schimb cu Federația Rusă; așteaptă cu interes punerea în aplicare a unor politici mai eficace privind mai multe chestiuni nerezolvate, cum ar fi drepturile de proprietate intelectuală, deșeurile radioactive, securitatea nucleară, permisele de muncă pentru cetățenii UE etc.; subliniază că este necesar ca autoritățile ruse să asigure că nu se aplică practici discriminatorii în raport cu partenerii comerciali și investitorii din UE și solicită acestora să revină asupra măsurilor luate pentru a face față crizei economice, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul recentului Summit G20; regretă că Rusia nu își onorează încă angajamentul de a elimina treptat taxele de survol al Siberiei și invită Rusia să semneze acordul negociat cu privire la această chestiune cu ocazia summitului de la Samara din 2007; salută, în acest context, decizia luată recent de Rusia, Belarus și Kazahstan de a abandona proiectul de aderare la OMC ca o uniune vamală, ceea ce ar fi putut prelungi negocierile cu mai mulți ani;

| 5. | observă cu interes dialogul în curs între Uniunea Europeană și Rusia privind liberalizarea în continuare a regimului vizelor; solicită continuarea cooperării în materie de imigrație ilegală, control îmbunătățit la punctele de frontieră și schimb de informații privind terorismul și crima organizată; subliniază necesitatea ca Consiliul și Comisia să se asigure că Rusia respectă toate condițiile stabilite în ansamblul acordurilor negociate cu privire la eliminarea vizelor pentru călătoriile între cele două părți, astfel încât să se prevină orice periclitare a securității în Europa; subliniază, în acest context, importanța contactelor interumane și efectul benefic pe care acestea le au asupra dezvoltării relațiilor UE-Rusia; |
| --- | --- |

5.

observă cu interes dialogul în curs între Uniunea Europeană și Rusia privind liberalizarea în continuare a regimului vizelor; solicită continuarea cooperării în materie de imigrație ilegală, control îmbunătățit la punctele de frontieră și schimb de informații privind terorismul și crima organizată; subliniază necesitatea ca Consiliul și Comisia să se asigure că Rusia respectă toate condițiile stabilite în ansamblul acordurilor negociate cu privire la eliminarea vizelor pentru călătoriile între cele două părți, astfel încât să se prevină orice periclitare a securității în Europa; subliniază, în acest context, importanța contactelor interumane și efectul benefic pe care acestea le au asupra dezvoltării relațiilor UE-Rusia;

| 6. | solicită Consiliului și Comisiei să își dubleze eforturile pentru a soluționa problemele existente la punctele de trecere a frontierei dintre UE și Rusia, să se angajeze în proiecte concrete și să utilizeze pe deplin noul Instrument de vecinătate și parteneriat și fondurile inițiativei comunitare Interreg pentru cooperare transfrontalieră; |
| --- | --- |

6.

solicită Consiliului și Comisiei să își dubleze eforturile pentru a soluționa problemele existente la punctele de trecere a frontierei dintre UE și Rusia, să se angajeze în proiecte concrete și să utilizeze pe deplin noul Instrument de vecinătate și parteneriat și fondurile inițiativei comunitare Interreg pentru cooperare transfrontalieră;

| 7. | așteaptă cu interes semnarea unui acord între Uniunea Europeană și Rusia privind stabilirea unui mecanism de avertizare timpurie în domeniul securității energetice care să includă notificarea, consultarea și punerea în aplicare, și invită Președinția suedeză și Comisia să colaboreze cu autoritățile ruse, cu Gazprom, cu autoritățile ucrainene și cu Naftogaz Ukrainy pentru a evita repetarea situațiilor de sistare a furnizării de energie care au avut loc în ultimii ani; |
| --- | --- |

7.

așteaptă cu interes semnarea unui acord între Uniunea Europeană și Rusia privind stabilirea unui mecanism de avertizare timpurie în domeniul securității energetice care să includă notificarea, consultarea și punerea în aplicare, și invită Președinția suedeză și Comisia să colaboreze cu autoritățile ruse, cu Gazprom, cu autoritățile ucrainene și cu Naftogaz Ukrainy pentru a evita repetarea situațiilor de sistare a furnizării de energie care au avut loc în ultimii ani;

| 8. | subliniază importanța comună a cooperării energetice pentru Rusia și UE, cooperare care reprezintă o posibilă oportunitate pentru dezvoltarea cooperării economice și comerciale dintre acestea; subliniază că principiile interdependenței și transparenței ar trebui să stea la baza acestei cooperări, alături de cel al accesului egal la piață, infrastructură și investiții; solicită Președinției suedeze, Consiliului și Comisiei să profite de acest summit pentru a indica în mod clar părții ruse măsurile din ce în ce mai numeroase pentru solidaritate energetică internă pe care Uniunea le întreprinde, precum și consecințele negative reciproce pe termen lung care ar putea rezulta ca urmare a problemelor de furnizare a energiei; invită Rusia să includă rapid cele mai bune practici internaționale privind transparența și răspunderea publică în legislația națională, precum și să semneze Convenția de la Espoo din 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța comună a cooperării energetice pentru Rusia și UE, cooperare care reprezintă o posibilă oportunitate pentru dezvoltarea cooperării economice și comerciale dintre acestea; subliniază că principiile interdependenței și transparenței ar trebui să stea la baza acestei cooperări, alături de cel al accesului egal la piață, infrastructură și investiții; solicită Președinției suedeze, Consiliului și Comisiei să profite de acest summit pentru a indica în mod clar părții ruse măsurile din ce în ce mai numeroase pentru solidaritate energetică internă pe care Uniunea le întreprinde, precum și consecințele negative reciproce pe termen lung care ar putea rezulta ca urmare a problemelor de furnizare a energiei; invită Rusia să includă rapid cele mai bune practici internaționale privind transparența și răspunderea publică în legislația națională, precum și să semneze Convenția de la Espoo din 1991 privind evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier;

| 9. | invită Consiliul și Comisia să asigure includerea în noul APC dintre UE și Rusia a principiilor TCE și ale Protocolului referitor la tranzit anexat acestuia; |
| --- | --- |

9.

invită Consiliul și Comisia să asigure includerea în noul APC dintre UE și Rusia a principiilor TCE și ale Protocolului referitor la tranzit anexat acestuia;

| 10. | subliniază faptul că dezvoltarea legăturilor de infrastructură între UE și Federația Rusă este reciproc avantajoasă și, prin urmare, ar trebui să fie încurajată și să se bazeze pe reducerea costurilor economice și de mediu; încurajează ferm Rusia ca, în cadrul proiectelor de cooperare cu UE în domeniul energiei, să adere la principiile fundamentale formulate în TCE; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că dezvoltarea legăturilor de infrastructură între UE și Federația Rusă este reciproc avantajoasă și, prin urmare, ar trebui să fie încurajată și să se bazeze pe reducerea costurilor economice și de mediu; încurajează ferm Rusia ca, în cadrul proiectelor de cooperare cu UE în domeniul energiei, să adere la principiile fundamentale formulate în TCE;

| 11. | recunoaște că, pentru a avea șanse de 50 % de limitare a schimbărilor climatice la +2C, emisiile țărilor industrializate trebuie reduse cu cel puțin 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990; subliniază răspunderea specifică a țărilor dezvoltate de a juca un rol de conducere în reducerea emisiilor și consideră că, până în 2020, sunt necesare reduceri globale ale emisiilor țărilor industrializate care să se apropie de limita superioară a intervalului de 25-40 % recomandat de Grupul internațional de experți pentru schimbările climatice (IPCC); consideră, în acest context, că toate țările industrializate trebuie să adopte obiective care necesită reduceri ambițioase ale nivelurilor actuale ale emisiilor și invită Rusia să revină asupra solicitării sale pentru un obiectiv progresiv de reducere a emisiilor, în conformitate cu potențialul său vast de reducere a emisiilor și recomandările IPCC, în vederea facilitării unui acord rapid la Copenhaga; |
| --- | --- |

11.

recunoaște că, pentru a avea șanse de 50 % de limitare a schimbărilor climatice la +2C, emisiile țărilor industrializate trebuie reduse cu cel puțin 80-95 % până în 2050 față de nivelurile din 1990; subliniază răspunderea specifică a țărilor dezvoltate de a juca un rol de conducere în reducerea emisiilor și consideră că, până în 2020, sunt necesare reduceri globale ale emisiilor țărilor industrializate care să se apropie de limita superioară a intervalului de 25-40 % recomandat de Grupul internațional de experți pentru schimbările climatice (IPCC); consideră, în acest context, că toate țările industrializate trebuie să adopte obiective care necesită reduceri ambițioase ale nivelurilor actuale ale emisiilor și invită Rusia să revină asupra solicitării sale pentru un obiectiv progresiv de reducere a emisiilor, în conformitate cu potențialul său vast de reducere a emisiilor și recomandările IPCC, în vederea facilitării unui acord rapid la Copenhaga;

| 12. | subliniază necesitatea unei susțineri depline din partea Rusiei a obiectivelor obligatorii post-Kyoto legate de schimbările climatice; invită Președinția, Consiliul și Comisia să colaboreze intens cu partea rusă pentru a obține, în cadrul conferinței de la Copenhaga din decembrie 2009 privind schimbările climatice, un acord mondial ambițios și cuprinzător, care va împiedica încălzirea globală să atingă niveluri periculoase; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea unei susțineri depline din partea Rusiei a obiectivelor obligatorii post-Kyoto legate de schimbările climatice; invită Președinția, Consiliul și Comisia să colaboreze intens cu partea rusă pentru a obține, în cadrul conferinței de la Copenhaga din decembrie 2009 privind schimbările climatice, un acord mondial ambițios și cuprinzător, care va împiedica încălzirea globală să atingă niveluri periculoase;

| 13. | subliniază importanța continuării schimbului de opinii privind drepturile omului cu Rusia în cadrul consultărilor UE-Rusia referitoare la drepturile omului, punând accentul pe măsurile adoptate de autoritățile ruse în scopul garantării siguranței apărătorilor drepturilor omului și a libertății presei și solicită îmbunătățirea organizării acestor reuniuni pentru o mai bună eficiență, acordând atenție specială acțiunilor comune împotriva rasismului și xenofobiei; solicită, de asemenea, deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European, a Dumei și a ONG-urilor pentru drepturile omului, indiferent dacă dialogul are loc în Rusia sau într-un stat membru al UE; insistă asupra faptului că apărarea drepturilor omului ar trebui să constituie o prioritate pe ordinea de zi a viitorului summit UE-Rusia și să devină parte integrantă a noului acord de cooperare UE-Rusia; își reiterează solicitarea referitoare la identificarea și aducerea în fața justiției a asasinilor Nataliei Estemirova, ai lui Andrei Kulagin, ai Zaremei Sadulayeva, ai lui Alik Djabrailov, Makșarip Aușev, Stanislav Markelov, ai Anastasiei Baburova și ai Annei Politkovskaia; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța continuării schimbului de opinii privind drepturile omului cu Rusia în cadrul consultărilor UE-Rusia referitoare la drepturile omului, punând accentul pe măsurile adoptate de autoritățile ruse în scopul garantării siguranței apărătorilor drepturilor omului și a libertății presei și solicită îmbunătățirea organizării acestor reuniuni pentru o mai bună eficiență, acordând atenție specială acțiunilor comune împotriva rasismului și xenofobiei; solicită, de asemenea, deschiderea acestui proces pentru a permite o contribuție reală din partea Parlamentului European, a Dumei și a ONG-urilor pentru drepturile omului, indiferent dacă dialogul are loc în Rusia sau într-un stat membru al UE; insistă asupra faptului că apărarea drepturilor omului ar trebui să constituie o prioritate pe ordinea de zi a viitorului summit UE-Rusia și să devină parte integrantă a noului acord de cooperare UE-Rusia; își reiterează solicitarea referitoare la identificarea și aducerea în fața justiției a asasinilor Nataliei Estemirova, ai lui Andrei Kulagin, ai Zaremei Sadulayeva, ai lui Alik Djabrailov, Makșarip Aușev, Stanislav Markelov, ai Anastasiei Baburova și ai Annei Politkovskaia;

| 14. | îndeamnă Consiliul și Comisia să acorde o atenție deosebită celui de-al doilea proces în curs de desfășurare împotriva fostului șef al Yukos Oil, Mihail Kodorkovski, care abundă deja de încălcări grave ale dreptului la un proces echitabil; invită autoritățile ruse să lupte împotriva oricărei forme de arbitrar, să respecte principiul statului de drept și să nu folosească puterea judecătorească în scopuri politice; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Consiliul și Comisia să acorde o atenție deosebită celui de-al doilea proces în curs de desfășurare împotriva fostului șef al Yukos Oil, Mihail Kodorkovski, care abundă deja de încălcări grave ale dreptului la un proces echitabil; invită autoritățile ruse să lupte împotriva oricărei forme de arbitrar, să respecte principiul statului de drept și să nu folosească puterea judecătorească în scopuri politice;

| 15. | condamnă asasinarea cu cruzime a lui Makșarip Aușev, un cunoscut activist în domeniul drepturilor omului și un membru al opoziției, care a fost împușcat mortal în Ingușeția; invită, în special, autoritățile ruse să adopte măsuri preventive de protecție în ceea ce privește apărătorii drepturilor omului, precum începerea investigațiilor de îndată ce orice amenințare la adresa acestora este adusă la cunoștința procurorilor și a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

15.

condamnă asasinarea cu cruzime a lui Makșarip Aușev, un cunoscut activist în domeniul drepturilor omului și un membru al opoziției, care a fost împușcat mortal în Ingușeția; invită, în special, autoritățile ruse să adopte măsuri preventive de protecție în ceea ce privește apărătorii drepturilor omului, precum începerea investigațiilor de îndată ce orice amenințare la adresa acestora este adusă la cunoștința procurorilor și a sistemului judiciar;

| 16. | solicită autorităților ruse să respecte toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului și să ratifice cât mai curând protocolul privind reforma Curții; îndeamnă Duma să ratifice cel de-al 14-lea Protocol adițional la Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

16.

solicită autorităților ruse să respecte toate hotărârile Curții Europene a Drepturilor Omului și să ratifice cât mai curând protocolul privind reforma Curții; îndeamnă Duma să ratifice cel de-al 14-lea Protocol adițional la Convenția europeană a drepturilor omului;

| 17. | invită Președinția suedeză, Consiliul și Comisia să exprime în mod clar cu ocazia summitului îngrijorarea UE privind o serie de probleme internaționale în care cooperarea constructivă a Rusiei este crucială având în vedere poziția acesteia în politica internațională, precum și îngrijorarea sa în ceea ce privește nevoia de o mai mare cooperare în abordarea subiectelor referitoare la Iran, Afganistan, Orientul Mijlociu și alte probleme cruciale de pe agenda internațională; |
| --- | --- |

17.

invită Președinția suedeză, Consiliul și Comisia să exprime în mod clar cu ocazia summitului îngrijorarea UE privind o serie de probleme internaționale în care cooperarea constructivă a Rusiei este crucială având în vedere poziția acesteia în politica internațională, precum și îngrijorarea sa în ceea ce privește nevoia de o mai mare cooperare în abordarea subiectelor referitoare la Iran, Afganistan, Orientul Mijlociu și alte probleme cruciale de pe agenda internațională;

| 18. | solicită Consiliului și Comisiei să continue inițiativele comune cu guvernul rus, menite să consolideze securitatea și stabilitatea în lume și, în special, în vecinătatea comună, și să realizeze o soluționare pașnică, în conformitate cu dreptul internațional, a conflictelor din Nagorno Karabah și Transnistria și, mai cu seamă, a celor dintre Rusia și Georgia și regiunile separatiste ale acesteia, Osetia de Sud și Abhazia; |
| --- | --- |

18.

solicită Consiliului și Comisiei să continue inițiativele comune cu guvernul rus, menite să consolideze securitatea și stabilitatea în lume și, în special, în vecinătatea comună, și să realizeze o soluționare pașnică, în conformitate cu dreptul internațional, a conflictelor din Nagorno Karabah și Transnistria și, mai cu seamă, a celor dintre Rusia și Georgia și regiunile separatiste ale acesteia, Osetia de Sud și Abhazia;

| 19. | salută, în acest context, realizările Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (EUMM), care a demonstrat voința și capacitatea UE de a acționa ferm pentru promovarea păcii și stabilității și a contribuit la crearea condițiilor necesare pentru punerea în aplicare a acordurilor de încetare a focului din 12 august și 8 septembrie 2008; își reafirmă angajamentul față de integritatea teritorială a Georgiei și invită toate părțile să își respecte pe deplin angajamentele; subliniază că EUMM are un mandat care acoperă întreg teritoriul țării și solicită să i se permită accesul neîngrădit în Abhazia și Osetia de Sud, acces care până în prezent a fost refuzat; își reafirmă angajamentul deplin cu privire la convorbirile de la Geneva și la copreședinția acestui for, exercitată în continuare de către UE, ONU și OSCE; |
| --- | --- |

19.

salută, în acest context, realizările Misiunii de monitorizare a Uniunii Europene (EUMM), care a demonstrat voința și capacitatea UE de a acționa ferm pentru promovarea păcii și stabilității și a contribuit la crearea condițiilor necesare pentru punerea în aplicare a acordurilor de încetare a focului din 12 august și 8 septembrie 2008; își reafirmă angajamentul față de integritatea teritorială a Georgiei și invită toate părțile să își respecte pe deplin angajamentele; subliniază că EUMM are un mandat care acoperă întreg teritoriul țării și solicită să i se permită accesul neîngrădit în Abhazia și Osetia de Sud, acces care până în prezent a fost refuzat; își reafirmă angajamentul deplin cu privire la convorbirile de la Geneva și la copreședinția acestui for, exercitată în continuare de către UE, ONU și OSCE;

| 20. | invită UE și Rusia să își continue eforturile de a face progrese în procesul de pace din Orientul Mijlociu și să găsească o soluție la problema nucleară din Iran, în special în urma înțelegerii încheiate la Geneva la 1 octombrie 2009 între Iran și Statele Unite, Rusia, China, Germania, Franța și Marea Britanie referitoare la programul nuclear și monitorizarea de către ONU a recentului descoperit centru de îmbogățire a uraniului, aflat în construcție; |
| --- | --- |

20.

invită UE și Rusia să își continue eforturile de a face progrese în procesul de pace din Orientul Mijlociu și să găsească o soluție la problema nucleară din Iran, în special în urma înțelegerii încheiate la Geneva la 1 octombrie 2009 între Iran și Statele Unite, Rusia, China, Germania, Franța și Marea Britanie referitoare la programul nuclear și monitorizarea de către ONU a recentului descoperit centru de îmbogățire a uraniului, aflat în construcție;

| 21. | își exprimă profunda îngrijorare față de implicațiile pentru securitatea internațională ale adoptării de către Duma de Stat a modificărilor aduse la legea privind apărarea prezentate de președintele Rusiei, în care se afirmă că Rusia poate recurge la forțe militare în cadrul unor operațiuni în afara granițelor sale în vederea contracarării unui atac asupra forțelor ruse sau a altor trupe trimise în afara Rusiei, în vederea combaterii sau prevenirii unor agresiuni asupra unei alte țări sau pentru a proteja cetățenii ruși din străinătate, această ultimă situație având un caracter controversat mai ales deoarece Rusia urmărește o politică de acordare ilegală a pașapoartelor în teritorii aflate în conflicte înghețate și în peninsula Crimeea din Ucraina; |
| --- | --- |

21.

își exprimă profunda îngrijorare față de implicațiile pentru securitatea internațională ale adoptării de către Duma de Stat a modificărilor aduse la legea privind apărarea prezentate de președintele Rusiei, în care se afirmă că Rusia poate recurge la forțe militare în cadrul unor operațiuni în afara granițelor sale în vederea contracarării unui atac asupra forțelor ruse sau a altor trupe trimise în afara Rusiei, în vederea combaterii sau prevenirii unor agresiuni asupra unei alte țări sau pentru a proteja cetățenii ruși din străinătate, această ultimă situație având un caracter controversat mai ales deoarece Rusia urmărește o politică de acordare ilegală a pașapoartelor în teritorii aflate în conflicte înghețate și în peninsula Crimeea din Ucraina;

| 22. | invită Președinția să exprime sprijinul UE pentru dialogul dintre Rusia și Statele Unite privind un nou acord care să succeadă START și pentru inițiativele privind crearea unui sistem comun de apărare antirachetă între SUA, Rusia și NATO; își exprimă optimismul că s-ar putea ajunge la un acord START până la sfârșitul anului 2009; |
| --- | --- |

22.

invită Președinția să exprime sprijinul UE pentru dialogul dintre Rusia și Statele Unite privind un nou acord care să succeadă START și pentru inițiativele privind crearea unui sistem comun de apărare antirachetă între SUA, Rusia și NATO; își exprimă optimismul că s-ar putea ajunge la un acord START până la sfârșitul anului 2009;

| 23. | îndeamnă guvernul Statelor Unite și pe cel al Rusiei să implice pe deplin Uniunea Europeană și statele sale membre în discuțiile privind situația scutului de apărare antirachetă, inclusiv evaluarea riscurilor induse de utilizarea rachetelor, contribuind în acest fel la instituirea păcii și stabilității în lume și, în special, în Europa; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă guvernul Statelor Unite și pe cel al Rusiei să implice pe deplin Uniunea Europeană și statele sale membre în discuțiile privind situația scutului de apărare antirachetă, inclusiv evaluarea riscurilor induse de utilizarea rachetelor, contribuind în acest fel la instituirea păcii și stabilității în lume și, în special, în Europa;

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

24.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Federației Ruse, Consiliului Europei și Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa.

---

(1)  JO L 327, 28.11.1997, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0022.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0021.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0309.

---

| 7.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/7

---

Joi, 12 noiembrie 2009Programarea în comun a activităților de cercetare destinate combaterii bolilor neurodegenerative

P7_TA(2009)0065

Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la programarea în comun a activităților de cercetare destinate combaterii bolilor neurodegenerative, în special a bolii Alzheimer

2010/C 271 E/03

Parlamentul European,

având în vedere Raportul mondial 2009 privind boala Alzheimer din Alzheimer’s Disease International (ADI) publicat cu ocazia zilei mondiale a bolii Alzheimer, organizate la 21 septembrie 2009,

având în vedere propunerea Comisiei din 22 iulie 2009 de recomandare a Consiliului privind măsurile de combatere a bolilor neurodegenerative, în special boala Alzheimer, prin programarea în comun a activităților de cercetare (COM(2009)0379),

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât bolile neurodegenerative, precum Alzheimer și Parkinson, constituie una din principalele cauze ale handicapului de lungă durată, afectând peste șapte milioane de cetățeni ai Uniunii Europene, cifră care probabil se va dubla în deceniile următoare ca urmare a fenomenului de îmbătrânire a populației; |
| --- | --- |

A.

întrucât bolile neurodegenerative, precum Alzheimer și Parkinson, constituie una din principalele cauze ale handicapului de lungă durată, afectând peste șapte milioane de cetățeni ai Uniunii Europene, cifră care probabil se va dubla în deceniile următoare ca urmare a fenomenului de îmbătrânire a populației;

| B. | întrucât în prezent nu există tratamente pentru bolile neurodegenerative, iar cunoștințele despre prevenirea și tratarea lor, precum și despre identificarea factorilor de risc, sunt extrem de limitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât în prezent nu există tratamente pentru bolile neurodegenerative, iar cunoștințele despre prevenirea și tratarea lor, precum și despre identificarea factorilor de risc, sunt extrem de limitate;

| C. | întrucât s-a estimat că în 2005 costurile survenite ca urmare a bolilor asociate tulburărilor de demență au atins în UE-25 cifra de 130 de miliarde de euro, adică o medie de aproximativ 21 000 de euro pe an pentru fiecare persoană care suferă de demență; întrucât această medie include costurile directe și costurile aferente îngrijirilor din afara cadrului formal; |
| --- | --- |

C.

întrucât s-a estimat că în 2005 costurile survenite ca urmare a bolilor asociate tulburărilor de demență au atins în UE-25 cifra de 130 de miliarde de euro, adică o medie de aproximativ 21 000 de euro pe an pentru fiecare persoană care suferă de demență; întrucât această medie include costurile directe și costurile aferente îngrijirilor din afara cadrului formal;

| D. | întrucât bolile Alzheimer și Parkinson și formele de demență asociate acestora sunt studiate din perspective multiple și în domenii de cercetare diferite, ceea ce poate accentua fragmentarea activităților de cercetare; |
| --- | --- |

D.

întrucât bolile Alzheimer și Parkinson și formele de demență asociate acestora sunt studiate din perspective multiple și în domenii de cercetare diferite, ceea ce poate accentua fragmentarea activităților de cercetare;

| E. | întrucât majoritatea eforturilor din domeniul bolilor neurodegenerative se derulează în statele membre cu un nivel relativ scăzut de coordonare transnațională, ceea ce conduce la fragmentarea lor și la limitarea utilizării în comun de către statele membre a cunoștințelor și a bunelor practici din acest domeniu, |
| --- | --- |

E.

întrucât majoritatea eforturilor din domeniul bolilor neurodegenerative se derulează în statele membre cu un nivel relativ scăzut de coordonare transnațională, ceea ce conduce la fragmentarea lor și la limitarea utilizării în comun de către statele membre a cunoștințelor și a bunelor practici din acest domeniu,

| 1. | salută proiectul-pilot propus pentru programarea în comun a activităților de cercetare din acest domeniu; consideră că programarea în comun ar putea constitui un instrument extrem de valoros pentru reducerea fragmentării efortului de cercetare, conducând la reunirea unei mase critice de competențe, cunoștințe și resurse financiare; |
| --- | --- |

1.

salută proiectul-pilot propus pentru programarea în comun a activităților de cercetare din acest domeniu; consideră că programarea în comun ar putea constitui un instrument extrem de valoros pentru reducerea fragmentării efortului de cercetare, conducând la reunirea unei mase critice de competențe, cunoștințe și resurse financiare;

| 2. | consideră că bolile neurodegenerative precum Alzheimer și Parkinson reprezintă una din cele mai importante probleme cu care se confruntă Uniunea Europeană în domeniul sănătății mintale și că, prin urmare, lupta împotriva bolilor Alzheimer și Parkinson trebuie să răspundă unei duble provocări: acordarea de îngrijiri zilnice pentru un număr din ce în ce mai mare de pacienți și asigurarea mai multor resurse, în așa fel încât numărul de pacienți să scadă constant în viitor; sprijină prin urmare adoptarea propunerii de recomandare a Consiliului; |
| --- | --- |

2.

consideră că bolile neurodegenerative precum Alzheimer și Parkinson reprezintă una din cele mai importante probleme cu care se confruntă Uniunea Europeană în domeniul sănătății mintale și că, prin urmare, lupta împotriva bolilor Alzheimer și Parkinson trebuie să răspundă unei duble provocări: acordarea de îngrijiri zilnice pentru un număr din ce în ce mai mare de pacienți și asigurarea mai multor resurse, în așa fel încât numărul de pacienți să scadă constant în viitor; sprijină prin urmare adoptarea propunerii de recomandare a Consiliului;

| 3. | subliniază necesitatea intensificării, în cel mai scurt timp posibil, a eforturilor necesare pentru combaterea efectelor bolilor neurodegenerative, în special Alzheimer și Parkinson, atât la nivel social cât și la nivelul sistemului public de îngrijiri medicale, în contextul îmbătrânirii populației europene, precum și în vederea asigurării viabilității pe viitor a sistemelor de sănătate naționale; |
| --- | --- |

3.

subliniază necesitatea intensificării, în cel mai scurt timp posibil, a eforturilor necesare pentru combaterea efectelor bolilor neurodegenerative, în special Alzheimer și Parkinson, atât la nivel social cât și la nivelul sistemului public de îngrijiri medicale, în contextul îmbătrânirii populației europene, precum și în vederea asigurării viabilității pe viitor a sistemelor de sănătate naționale;

| 4. | încurajează toate statele membre să se angajeze activ în definirea, elaborarea și executarea unui program comun de cercetare în domeniul bolilor neurodegenerative; |
| --- | --- |

4.

încurajează toate statele membre să se angajeze activ în definirea, elaborarea și executarea unui program comun de cercetare în domeniul bolilor neurodegenerative;

| 5. | invită statele membre să îmbunătățească datele epidemiologice referitoare la bolile Alzheimer și Parkinson și la alte forme de demență, în special în fazele asimptomatice și înainte de debutul incapacității; |
| --- | --- |

5.

invită statele membre să îmbunătățească datele epidemiologice referitoare la bolile Alzheimer și Parkinson și la alte forme de demență, în special în fazele asimptomatice și înainte de debutul incapacității;

| 6. | subliniază importanța unei abordări multidisciplinare în ceea ce privește cercetările din acest domeniu, care să includă diagnosticarea, tratarea și prevenirea, precum și cercetări sociale cu privire la bunăstarea pacienților și a familiilor și îngrijitorilor acestora; consideră că sunt de o importanță crucială testele de diagnostic precoce, cercetările în domeniul factorilor de risc (cum ar fi mediul) și criteriile de diagnostic precoce; consideră, prin urmare, că realizarea studiilor epidemiologice și clinice la scară largă în cadrul unei colaborări transnaționale ar aduce o valoare adăugată evidentă; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța unei abordări multidisciplinare în ceea ce privește cercetările din acest domeniu, care să includă diagnosticarea, tratarea și prevenirea, precum și cercetări sociale cu privire la bunăstarea pacienților și a familiilor și îngrijitorilor acestora; consideră că sunt de o importanță crucială testele de diagnostic precoce, cercetările în domeniul factorilor de risc (cum ar fi mediul) și criteriile de diagnostic precoce; consideră, prin urmare, că realizarea studiilor epidemiologice și clinice la scară largă în cadrul unei colaborări transnaționale ar aduce o valoare adăugată evidentă;

| 7. | consideră că programele de cercetare ar trebui să se concentreze cu prioritate asupra prevenirii, a markerilor biologici (inclusiv asupra susceptibilității genetice), a metodelor de diagnostic prin imagini, a metodelor de diagnostic precoce bazate pe o abordare multidisciplinară, a standardizării criteriilor și instrumentelor de diagnosticare, a creării unor baze de date vaste care să poată fi utilizate pentru studiile în rândul populației, a strategiilor de tratament și a testelor clinice pentru noile substanțe chimice și biologice, vaccinuri și tehnologii; |
| --- | --- |

7.

consideră că programele de cercetare ar trebui să se concentreze cu prioritate asupra prevenirii, a markerilor biologici (inclusiv asupra susceptibilității genetice), a metodelor de diagnostic prin imagini, a metodelor de diagnostic precoce bazate pe o abordare multidisciplinară, a standardizării criteriilor și instrumentelor de diagnosticare, a creării unor baze de date vaste care să poată fi utilizate pentru studiile în rândul populației, a strategiilor de tratament și a testelor clinice pentru noile substanțe chimice și biologice, vaccinuri și tehnologii;

| 8. | subliniază importanța cercetării legăturii dintre procesul de îmbătrânire și demență, precum și dintre demență și depresie la persoanele în vârstă; încurajează, de asemenea, statele membre să promoveze programe de cercetare care să acorde o importanță deosebită alegerii și perspectivei pacientului; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța cercetării legăturii dintre procesul de îmbătrânire și demență, precum și dintre demență și depresie la persoanele în vârstă; încurajează, de asemenea, statele membre să promoveze programe de cercetare care să acorde o importanță deosebită alegerii și perspectivei pacientului;

| 9. | încurajează Consiliul să utilizeze structurile existente la realizarea proiectului-pilot de programare în comun a activităților de cercetare, evitând crearea de noi structuri birocratice, și să colaboreze cu sectorul industrial ori de câte ori este posibil, pentru a beneficia de toate resursele și experiențele disponibile, asigurând în același timp independență și autonomie; |
| --- | --- |

9.

încurajează Consiliul să utilizeze structurile existente la realizarea proiectului-pilot de programare în comun a activităților de cercetare, evitând crearea de noi structuri birocratice, și să colaboreze cu sectorul industrial ori de câte ori este posibil, pentru a beneficia de toate resursele și experiențele disponibile, asigurând în același timp independență și autonomie;

| 10. | încurajează Comisia și Consiliul să includă problemele asociate demenței în toate inițiativele actuale și viitoare ale Uniunii Europene legate de prevenirea bolilor, în special în legătură cu diagnosticul precoce, sănătatea cardiovasculară și activitatea fizică; |
| --- | --- |

10.

încurajează Comisia și Consiliul să includă problemele asociate demenței în toate inițiativele actuale și viitoare ale Uniunii Europene legate de prevenirea bolilor, în special în legătură cu diagnosticul precoce, sănătatea cardiovasculară și activitatea fizică;

| 11. | consideră importantă adoptarea de către Comisie a unei recomandări prin care să invite statele membre să informeze populația cu privire la schimbările modului de viață care pot întârzia și împiedica apariția bolilor neurodegenerative, în special a bolilor Alzheimer și Parkinson, și să promoveze „modurile de viață favorabile sănătății psihice”; |
| --- | --- |

11.

consideră importantă adoptarea de către Comisie a unei recomandări prin care să invite statele membre să informeze populația cu privire la schimbările modului de viață care pot întârzia și împiedica apariția bolilor neurodegenerative, în special a bolilor Alzheimer și Parkinson, și să promoveze „modurile de viață favorabile sănătății psihice”;

| 12. | propune Consiliului și Comisiei să analizeze posibilitatea lansării unui an european al creierului, pentru a atrage atenția asupra bolilor neurodegenerative asociate îmbătrânirii și a măsurilor de prevenire a acestora; |
| --- | --- |

12.

propune Consiliului și Comisiei să analizeze posibilitatea lansării unui an european al creierului, pentru a atrage atenția asupra bolilor neurodegenerative asociate îmbătrânirii și a măsurilor de prevenire a acestora;

| 13. | invită Consiliul să atragă participarea într-un mod corespunzător a organizațiilor de pacienți și îngrijitori și a furnizorilor de servicii de îngrijiri în cadrul proiectului-pilot de programare în comun a activităților de cercetare din acest domeniu; |
| --- | --- |

13.

invită Consiliul să atragă participarea într-un mod corespunzător a organizațiilor de pacienți și îngrijitori și a furnizorilor de servicii de îngrijiri în cadrul proiectului-pilot de programare în comun a activităților de cercetare din acest domeniu;

| 14. | invită Consiliul să informeze Parlamentul cu privire la progresele și rezultatele acestui proiect-pilot; |
| --- | --- |

14.

invită Consiliul să informeze Parlamentul cu privire la progresele și rezultatele acestui proiect-pilot;

| 15. | invită Comisia să asigure participarea corespunzătoare a Parlamentului în cadrul oricărei decizii de sprijinire a acestui proiect-pilot și al oricărei viitoare inițiative de programare în comun în domeniul cercetării cu fonduri din cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare (PC7); |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să asigure participarea corespunzătoare a Parlamentului în cadrul oricărei decizii de sprijinire a acestui proiect-pilot și al oricărei viitoare inițiative de programare în comun în domeniul cercetării cu fonduri din cel de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare (PC7);

| 16. | consideră că articolul 182 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum a fost introdus prin Tratatul de la Lisabona, care stabilește măsuri necesare pentru punerea în aplicare a spațiului european de cercetare, ar putea constitui un cadru juridic mai adecvat pentru viitoarele inițiative de programare în comun în domeniul cercetării; invită Comisia să analizeze în detaliu posibilitatea utilizării articolului 182 alineatul (5) ca temei juridic pentru toate propunerile viitoare cu privire la programarea în comun a activităților de cercetare; |
| --- | --- |

16.

consideră că articolul 182 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum a fost introdus prin Tratatul de la Lisabona, care stabilește măsuri necesare pentru punerea în aplicare a spațiului european de cercetare, ar putea constitui un cadru juridic mai adecvat pentru viitoarele inițiative de programare în comun în domeniul cercetării; invită Comisia să analizeze în detaliu posibilitatea utilizării articolului 182 alineatul (5) ca temei juridic pentru toate propunerile viitoare cu privire la programarea în comun a activităților de cercetare;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 7.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/9

---

Joi, 12 noiembrie 2009Raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008

P7_TA(2009)0066

Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 privind raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008 (2009/2088(INI))

2010/C 271 E/04

Parlamentul European,

având în vedere raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2008,

având în vedere articolul 195 din Tratatul CE,

având în vedere articolele 41 și 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1),

având în vedere acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2005 intitulată „Competența de a adopta și de a transmite comunicări Ombudsmanului European și de a autoriza funcționarii publici să se prezinte în fața Ombudsmanului European” (SEC(2005)1227),

având în vedere Decizia sa 2008/587/CE din 18 iunie 2008 de modificare a Deciziei 94/262/CECO, CE, Euratom privind statutul și condițiile generale de exercitare a funcțiilor Ombudsmanului (2),

având în vedere revizuirea de către Ombudsman a normelor de aplicare, astfel încât acestea să reflecte modificările aduse statutului, modificări intrate în vigoare la 1 ianuarie 2009,

având în vedere rezoluțiile sale precedente privind activitățile Ombudsmanului European,

având în vedere articolul 205 alineatul (2) a doua și a treia teză din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0020/2009),

| A. | întrucât raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2008 a fost prezentat în mod oficial Președintelui Parlamentului European la 21 aprilie 2009 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul Comisiei pentru petiții la 14 septembrie 2009 la Strasbourg; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2008 a fost prezentat în mod oficial Președintelui Parlamentului European la 21 aprilie 2009 și întrucât Ombudsmanul, dl Nikiforos Diamandouros, și-a prezentat raportul Comisiei pentru petiții la 14 septembrie 2009 la Strasbourg;

| B. | întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale (versiunea din 2007) prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale (versiunea din 2007) prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”;

| C. | întrucât articolul 43 din cartă (versiunea din 2007) prevede că: „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor sau oficiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor jurisdicționale ale acesteia”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 43 din cartă (versiunea din 2007) prevede că: „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul European cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor sau oficiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor jurisdicționale ale acesteia”;

| D. | întrucât este esențial ca instituțiile și organele europene să valorifice la maximum resursele necesare pentru a-și îndeplini obligația de a răspunde cetățenilor prompt și consistent la solicitările, plângerile și petițiile lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât este esențial ca instituțiile și organele europene să valorifice la maximum resursele necesare pentru a-și îndeplini obligația de a răspunde cetățenilor prompt și consistent la solicitările, plângerile și petițiile lor;

| E. | întrucât, deși au trecut opt ani de la adoptarea de către Parlament a rezoluției din 6 septembrie 2001 (3), prin care a fost aprobat Codul european al bunei conduite administrative, celelalte instituții principale nu s-au conformat încă pe deplin cu solicitarea Parlamentului de a-și adapta practicile în acord cu dispozițiile Codului respectiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși au trecut opt ani de la adoptarea de către Parlament a rezoluției din 6 septembrie 2001 (3), prin care a fost aprobat Codul european al bunei conduite administrative, celelalte instituții principale nu s-au conformat încă pe deplin cu solicitarea Parlamentului de a-și adapta practicile în acord cu dispozițiile Codului respectiv;

| F. | întrucât, în 2008, Ombudsmanul a înregistrat 3 406 plângeri, în comparație cu 3 211 în 2007, și întrucât 802 dintre acestea s-au încadrat în mandatul său, în comparație cu 870 în 2007; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2008, Ombudsmanul a înregistrat 3 406 plângeri, în comparație cu 3 211 în 2007, și întrucât 802 dintre acestea s-au încadrat în mandatul său, în comparație cu 870 în 2007;

| G. | întrucât rezultatele celor 355 de anchete încheiate, dintre care 352 inițiate în urma unor plângeri și trei din proprie inițiativă, arată că în 110 cazuri (ceea ce reprezintă 31 % din plângerile anchetate) nu s-a constatat niciun caz de administrare defectuoasă; |
| --- | --- |

G.

întrucât rezultatele celor 355 de anchete încheiate, dintre care 352 inițiate în urma unor plângeri și trei din proprie inițiativă, arată că în 110 cazuri (ceea ce reprezintă 31 % din plângerile anchetate) nu s-a constatat niciun caz de administrare defectuoasă;

| H. | întrucât în 129 de cazuri încheiate în 2008 (36 % din total) instituția în cauză a acceptat o soluție amiabilă sau a rezolvat problema, ceea ce indică faptul că instituțiile și organele sunt dispuse să considere plângerile drept un prilej de a remedia erorile survenite și de a coopera cu Ombudsmanul, în beneficiul cetățenilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât în 129 de cazuri încheiate în 2008 (36 % din total) instituția în cauză a acceptat o soluție amiabilă sau a rezolvat problema, ceea ce indică faptul că instituțiile și organele sunt dispuse să considere plângerile drept un prilej de a remedia erorile survenite și de a coopera cu Ombudsmanul, în beneficiul cetățenilor;

| I. | întrucât patru cazuri au fost închise în 2008 după ce s-a ajuns la o rezolvare pe cale amiabilă și întrucât la sfârșitul anului 2008 erau încă în curs de examinare 25 de propuneri de rezolvare pe cale amiabilă; |
| --- | --- |

I.

întrucât patru cazuri au fost închise în 2008 după ce s-a ajuns la o rezolvare pe cale amiabilă și întrucât la sfârșitul anului 2008 erau încă în curs de examinare 25 de propuneri de rezolvare pe cale amiabilă;

| J. | întrucât dintre presupusele cazuri de administrare defectuoasă prezentate Ombudsmanului în 2008 cele mai multe s-au referit la lipsa de transparență (în 36 % dintre anchetele deschise); |
| --- | --- |

J.

întrucât dintre presupusele cazuri de administrare defectuoasă prezentate Ombudsmanului în 2008 cele mai multe s-au referit la lipsa de transparență (în 36 % dintre anchetele deschise);

| K. | întrucât, în 2008, Ombudsmanul a recurs tot mai des la proceduri mai puțin formale, menite să asigure soluționarea promptă a plângerilor, fapt ce demonstrează respectul de care se bucură Ombudsmanul, precum și promptitudinea cu care instituțiile răspund solicitărilor cetățenilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2008, Ombudsmanul a recurs tot mai des la proceduri mai puțin formale, menite să asigure soluționarea promptă a plângerilor, fapt ce demonstrează respectul de care se bucură Ombudsmanul, precum și promptitudinea cu care instituțiile răspund solicitărilor cetățenilor;

| L. | întrucât, în 2008, Ombudsmanul a închis, cu observații critice, 44 de anchete și întrucât observațiile critice îi confirmau petiționarului faptul că plângerea este justificată și îi indicau instituției sau organului în cauză unde anume a greșit, astfel încât în viitor să poată fi evitată administrarea defectuoasă; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în 2008, Ombudsmanul a închis, cu observații critice, 44 de anchete și întrucât observațiile critice îi confirmau petiționarului faptul că plângerea este justificată și îi indicau instituției sau organului în cauză unde anume a greșit, astfel încât în viitor să poată fi evitată administrarea defectuoasă;

| M. | întrucât, atunci când a avut ocazia de a îmbunătăți calitatea administrației, în vederea ameliorării viitoare a performanței instituțiilor UE, Ombudsmanul a recurs tot mai des la observații suplimentare și întrucât în 2008 au fost formulate observații suplimentare în 41 de cazuri; |
| --- | --- |

M.

întrucât, atunci când a avut ocazia de a îmbunătăți calitatea administrației, în vederea ameliorării viitoare a performanței instituțiilor UE, Ombudsmanul a recurs tot mai des la observații suplimentare și întrucât în 2008 au fost formulate observații suplimentare în 41 de cazuri;

| N. | întrucât, în 2008, au fost elaborate 23 de proiecte de recomandare, dintre care 8 au fost acceptate de către instituția în cauză, iar 4 proiecte de recomandare din 2007 au avut drept rezultat o decizie în 2008; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2008, au fost elaborate 23 de proiecte de recomandare, dintre care 8 au fost acceptate de către instituția în cauză, iar 4 proiecte de recomandare din 2007 au avut drept rezultat o decizie în 2008;

| O. | întrucât un caz de administrare defectuoasă a avut drept consecință un raport special adresat Parlamentului European în 2008 și întrucât depunerea unui raport special la Parlamentul European reprezintă un mijloc important prin care Ombudsmanul poate solicita sprijinul politic al Parlamentului European și al Comisiei pentru petiții, pentru a da o soluție favorabilă cetățenilor ale căror drepturi au fost încălcate, precum și pentru a promova îmbunătățirea standardelor administrației UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât un caz de administrare defectuoasă a avut drept consecință un raport special adresat Parlamentului European în 2008 și întrucât depunerea unui raport special la Parlamentul European reprezintă un mijloc important prin care Ombudsmanul poate solicita sprijinul politic al Parlamentului European și al Comisiei pentru petiții, pentru a da o soluție favorabilă cetățenilor ale căror drepturi au fost încălcate, precum și pentru a promova îmbunătățirea standardelor administrației UE;

| P. | întrucât nici observațiile critice incluse în deciziile de finalizare a cazurilor iremediabile de administrare defectuoasă, nici recomandările sau rapoartele speciale ale Ombudsmanului nu produc efecte obligatorii, deoarece competențele acestuia nu includ remedierea directă a cazurilor de administrare defectuoasă, ci sunt menite să încurajeze autocontrolul instituțiilor și organelor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

P.

întrucât nici observațiile critice incluse în deciziile de finalizare a cazurilor iremediabile de administrare defectuoasă, nici recomandările sau rapoartele speciale ale Ombudsmanului nu produc efecte obligatorii, deoarece competențele acestuia nu includ remedierea directă a cazurilor de administrare defectuoasă, ci sunt menite să încurajeze autocontrolul instituțiilor și organelor Uniunii Europene;

| Q. | întrucât, de la data intrării în vigoare a Tratatului de la Nisa, Parlamentul are, laolaltă cu statele membre, Consiliul și Comisia, dreptul de a introduce acțiuni la Curtea de Justiție a Comunităților Europene împotriva altor instituții, având ca obiect lipsa de competență, încălcarea unei norme fundamentale de procedură, încălcarea Tratatului CE sau a oricărei norme de drept privind aplicarea acestuia și exercitarea necorespunzătoare a puterilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, de la data intrării în vigoare a Tratatului de la Nisa, Parlamentul are, laolaltă cu statele membre, Consiliul și Comisia, dreptul de a introduce acțiuni la Curtea de Justiție a Comunităților Europene împotriva altor instituții, având ca obiect lipsa de competență, încălcarea unei norme fundamentale de procedură, încălcarea Tratatului CE sau a oricărei norme de drept privind aplicarea acestuia și exercitarea necorespunzătoare a puterilor;

| R. | întrucât comentariile critice referitoare la administrarea defectuoasă exprimate de către Ombudsman în raportul din 2008 (observații critice, proiecte de recomandare și raportul special) pot servi drept bază pentru evitarea, în viitor, a repetării erorilor și disfuncționalităților, prin implementarea unor măsuri adecvate de către instituțiile și celelalte organisme ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

R.

întrucât comentariile critice referitoare la administrarea defectuoasă exprimate de către Ombudsman în raportul din 2008 (observații critice, proiecte de recomandare și raportul special) pot servi drept bază pentru evitarea, în viitor, a repetării erorilor și disfuncționalităților, prin implementarea unor măsuri adecvate de către instituțiile și celelalte organisme ale Uniunii Europene;

| S. | întrucât cooperarea instituită de către Ombudsman în cadrul Rețelei europene a ombudsmanilor funcționează de zece ani ca un sistem flexibil de schimb de informații și practici optime, precum și ca instrument de redirecționare a petițiilor către ombudsmani sau alte organisme similare care le pot acorda asistența cea mai adecvată; |
| --- | --- |

S.

întrucât cooperarea instituită de către Ombudsman în cadrul Rețelei europene a ombudsmanilor funcționează de zece ani ca un sistem flexibil de schimb de informații și practici optime, precum și ca instrument de redirecționare a petițiilor către ombudsmani sau alte organisme similare care le pot acorda asistența cea mai adecvată;

| T. | întrucât rolul Ombudsmanului de protector al intereselor cetățenilor UE în fața instituțiilor și organelor Uniunii Europene a evoluat pe parcursul celor 14 ani de activitate de la înființarea funcției, fapt datorat autonomiei sale și controlului democratic exercitat de Parlament în ceea ce privește transparența activităților sale; |
| --- | --- |

T.

întrucât rolul Ombudsmanului de protector al intereselor cetățenilor UE în fața instituțiilor și organelor Uniunii Europene a evoluat pe parcursul celor 14 ani de activitate de la înființarea funcției, fapt datorat autonomiei sale și controlului democratic exercitat de Parlament în ceea ce privește transparența activităților sale;

| U. | întrucât activitățile Ombudsmanului și ale Comisiei pentru petiții trebuie să rămână distincte și, ca regulă generală, menită să evite potențialele conflicte de prerogative, ar trebui să conțină trimiteri reciproce la dosarele corespunzătoare, |
| --- | --- |

U.

întrucât activitățile Ombudsmanului și ale Comisiei pentru petiții trebuie să rămână distincte și, ca regulă generală, menită să evite potențialele conflicte de prerogative, ar trebui să conțină trimiteri reciproce la dosarele corespunzătoare,

| 1. | aprobă raportul anual pentru 2008 prezentat de Ombudsmanul European și structura sa, ce îmbină rezumatul activităților desfășurate în cursul anului cu o trecere în revistă a plângerilor și anchetelor și analiza tematică a deciziilor, acoperind cele mai importante constatări de drept și de fapt cuprinse în deciziile Ombudsmanului din 2008, precum și probleme ridicate pe parcursul diferitelor etape ale procedurii; |
| --- | --- |

1.

aprobă raportul anual pentru 2008 prezentat de Ombudsmanul European și structura sa, ce îmbină rezumatul activităților desfășurate în cursul anului cu o trecere în revistă a plângerilor și anchetelor și analiza tematică a deciziilor, acoperind cele mai importante constatări de drept și de fapt cuprinse în deciziile Ombudsmanului din 2008, precum și probleme ridicate pe parcursul diferitelor etape ale procedurii;

| 2. | consideră că o prezentare mai clară a datelor statistice, inclusiv a noilor metode de calcul, și noul format au conferit raportului mai multă claritate și accesibilitate; |
| --- | --- |

2.

consideră că o prezentare mai clară a datelor statistice, inclusiv a noilor metode de calcul, și noul format au conferit raportului mai multă claritate și accesibilitate;

| 3. | solicită ca toate instituțiile și organele UE să fie dotate cu resursele bugetare și umane necesare pentru ca cetățenii să primească răspunsuri prompte și cuprinzătoare la solicitările, plângerile și petițiile lor; |
| --- | --- |

3.

solicită ca toate instituțiile și organele UE să fie dotate cu resursele bugetare și umane necesare pentru ca cetățenii să primească răspunsuri prompte și cuprinzătoare la solicitările, plângerile și petițiile lor;

| 4. | consideră că Ombudsmanul a continuat să își exercite competențele într-un mod activ și echilibrat, atât în ceea ce privește examinarea și direcționarea plângerilor și desfășurarea și încheierea anchetelor, cât și menținerea unor relații constructive cu instituțiile și organele Uniunii Europene și încurajarea cetățenilor de a-și exercita drepturile în raport cu acestea; |
| --- | --- |

4.

consideră că Ombudsmanul a continuat să își exercite competențele într-un mod activ și echilibrat, atât în ceea ce privește examinarea și direcționarea plângerilor și desfășurarea și încheierea anchetelor, cât și menținerea unor relații constructive cu instituțiile și organele Uniunii Europene și încurajarea cetățenilor de a-și exercita drepturile în raport cu acestea;

| 5. | invită Ombudsmanul să își continue eforturile în vederea conștientizării de către public a activității sale și să își promoveze activitățile în mod eficient și transparent; |
| --- | --- |

5.

invită Ombudsmanul să își continue eforturile în vederea conștientizării de către public a activității sale și să își promoveze activitățile în mod eficient și transparent;

| 6. | consideră că sintagma „administrare defectuoasă” ar trebui interpretată în continuare într-un sens larg, astfel încât să includă nu numai cazurile de încălcare a unor norme juridice sau principii generale de drept administrativ european, cum ar fi obiectivitatea, proporționalitatea și egalitatea, nediscriminarea și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, ci și cazurile în care o instituție nu acționează în mod coerent și cu bună credință sau nu ține seama de așteptările legitime ale cetățenilor, inclusiv atunci când instituția s-a angajat ea însăși să respecte anumite norme și standarde, fără a fi obligată la asta de tratate sau legislația secundară; |
| --- | --- |

6.

consideră că sintagma „administrare defectuoasă” ar trebui interpretată în continuare într-un sens larg, astfel încât să includă nu numai cazurile de încălcare a unor norme juridice sau principii generale de drept administrativ european, cum ar fi obiectivitatea, proporționalitatea și egalitatea, nediscriminarea și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, ci și cazurile în care o instituție nu acționează în mod coerent și cu bună credință sau nu ține seama de așteptările legitime ale cetățenilor, inclusiv atunci când instituția s-a angajat ea însăși să respecte anumite norme și standarde, fără a fi obligată la asta de tratate sau legislația secundară;

| 7. | consideră că rolul îndeplinit de către Ombudsman în ceea privește sporirea transparenței și a responsabilității în cadrul procesului decizional și în cadrul sistemului administrativ al Uniunii Europene a fost major, contribuind la crearea unei Uniuni în cadrul căreia deciziile se iau „cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, așa cum prevede articolul 1 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

7.

consideră că rolul îndeplinit de către Ombudsman în ceea privește sporirea transparenței și a responsabilității în cadrul procesului decizional și în cadrul sistemului administrativ al Uniunii Europene a fost major, contribuind la crearea unei Uniuni în cadrul căreia deciziile se iau „cu respectarea deplină a principiului transparenței și cât mai aproape cu putință de cetățeni”, așa cum prevede articolul 1 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 8. | își reiterează invitația, exprimată în rezoluțiile anterioare, ca toate instituțiile și organele UE să adopte o abordare comună cu privire la Codul bunei conduite administrative; |
| --- | --- |

8.

își reiterează invitația, exprimată în rezoluțiile anterioare, ca toate instituțiile și organele UE să adopte o abordare comună cu privire la Codul bunei conduite administrative;

| 9. | observă faptul că Codul bunei conduite administrative propus de către Ombudsman, astfel cum a fost aprobat de către Parlament la 6 septembrie 2001, servește drept ghid și sursă de informare pentru personalul tuturor instituțiilor și organelor Comunității și a fost actualizat periodic și publicat pe site-ul internet al Ombudsmanului; |
| --- | --- |

9.

observă faptul că Codul bunei conduite administrative propus de către Ombudsman, astfel cum a fost aprobat de către Parlament la 6 septembrie 2001, servește drept ghid și sursă de informare pentru personalul tuturor instituțiilor și organelor Comunității și a fost actualizat periodic și publicat pe site-ul internet al Ombudsmanului;

| 10. | salută revizuirea statutului Ombudsmanului, și mai ales creșterea competențelor sale de investigare, ceea ce va contribui la a-i asigura pe cetățeni că pot avea încredere deplină în capacitatea sa de a efectua o analiză aprofundată a plângerilor lor, fără vreo restricție; |
| --- | --- |

10.

salută revizuirea statutului Ombudsmanului, și mai ales creșterea competențelor sale de investigare, ceea ce va contribui la a-i asigura pe cetățeni că pot avea încredere deplină în capacitatea sa de a efectua o analiză aprofundată a plângerilor lor, fără vreo restricție;

| 11. | subliniază necesitatea de a contribui la înțelegerea publică a atribuțiilor Ombudsmanului prin furnizarea de informații către cetățeni, companii, organizații neguvernamentale și alte entități, și consideră că informațiile accesibile, corecte și de bună calitate pot contribui la reducerea numărului de plângeri care nu țin de mandatul Ombudsmanului; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea de a contribui la înțelegerea publică a atribuțiilor Ombudsmanului prin furnizarea de informații către cetățeni, companii, organizații neguvernamentale și alte entități, și consideră că informațiile accesibile, corecte și de bună calitate pot contribui la reducerea numărului de plângeri care nu țin de mandatul Ombudsmanului;

| 12. | consideră că numărul plângerilor inadmisibile este în continuare nesatisfăcător, deși de înțeles, și recomandă, prin urmare, efectuarea unei campanii continue de informare în rândul cetățenilor europeni, destinată să îi sensibilizeze cu privire la funcțiile și competențele membrilor Rețelei Europene a Ombudsmanilor; |
| --- | --- |

12.

consideră că numărul plângerilor inadmisibile este în continuare nesatisfăcător, deși de înțeles, și recomandă, prin urmare, efectuarea unei campanii continue de informare în rândul cetățenilor europeni, destinată să îi sensibilizeze cu privire la funcțiile și competențele membrilor Rețelei Europene a Ombudsmanilor;

| 13. | recunoaște eforturile Ombudsmanului în vederea îmbunătățirii funcționării instituțiilor, precum și obiectivul acestuia de a reduce în continuare durata medie actuală a anchetelor care este de 13 luni; |
| --- | --- |

13.

recunoaște eforturile Ombudsmanului în vederea îmbunătățirii funcționării instituțiilor, precum și obiectivul acestuia de a reduce în continuare durata medie actuală a anchetelor care este de 13 luni;

| 14. | salută cooperarea constructivă dintre Ombudsman și instituțiile și organele UE și îl sprijină în calitatea sa de mecanism de control extern, cât și în acea de factor important în procesul de îmbunătățire constantă a administrației europene; |
| --- | --- |

14.

salută cooperarea constructivă dintre Ombudsman și instituțiile și organele UE și îl sprijină în calitatea sa de mecanism de control extern, cât și în acea de factor important în procesul de îmbunătățire constantă a administrației europene;

| 15. | salută semnarea la 9 iulie 2008 unui memorandum de înțelegere cu Președintele Băncii Europene de Investiții, precum și faptul că agențiile Uniunii sunt de acord să adopte Codul european al bunei conduite administrative în relațiile acestora cu cetățenii; |
| --- | --- |

15.

salută semnarea la 9 iulie 2008 unui memorandum de înțelegere cu Președintele Băncii Europene de Investiții, precum și faptul că agențiile Uniunii sunt de acord să adopte Codul european al bunei conduite administrative în relațiile acestora cu cetățenii;

| 16. | invită Ombudsmanul să monitorizeze și să se asigure că Comisia își utilizează în mod corect competențele discreționare de a iniția proceduri în cazul încălcării dreptului comunitar în temeiul articolului 226 din Tratatul CE sau să propună sancțiuni în conformitate cu articolul 228 din Tratatul CE, și, în același timp, să depună eforturile necesare, pentru a evita întârzierile sau neadoptarea unor măsuri prompte, lucruri incompatibile cu competențele Comisiei de a supraveghea aplicarea legislației UE, și îi solicită menținerea legăturii cu Comisia pentru petiții în acest domeniu; |
| --- | --- |

16.

invită Ombudsmanul să monitorizeze și să se asigure că Comisia își utilizează în mod corect competențele discreționare de a iniția proceduri în cazul încălcării dreptului comunitar în temeiul articolului 226 din Tratatul CE sau să propună sancțiuni în conformitate cu articolul 228 din Tratatul CE, și, în același timp, să depună eforturile necesare, pentru a evita întârzierile sau neadoptarea unor măsuri prompte, lucruri incompatibile cu competențele Comisiei de a supraveghea aplicarea legislației UE, și îi solicită menținerea legăturii cu Comisia pentru petiții în acest domeniu;

| 17. | își reafirmă opinia că, în cazul în care o instituție refuză să respecte o recomandare cuprinsă într-un raport special al Ombudsmanului, în pofida aprobării ei de către Parlament, acesta din urmă ar putea să facă uz, în mod legitim, de puterea sa pentru a intenta o acțiune în fața Curții de Justiție cu privire la actul sau omisiunea care face obiectul recomandării Ombudsmanului; invită comisia responsabilă de Regulamentul de procedură să propună introducerea în Regulament a unor dispoziții adecvate în vederea inițierii unei asemenea acțiuni; |
| --- | --- |

17.

își reafirmă opinia că, în cazul în care o instituție refuză să respecte o recomandare cuprinsă într-un raport special al Ombudsmanului, în pofida aprobării ei de către Parlament, acesta din urmă ar putea să facă uz, în mod legitim, de puterea sa pentru a intenta o acțiune în fața Curții de Justiție cu privire la actul sau omisiunea care face obiectul recomandării Ombudsmanului; invită comisia responsabilă de Regulamentul de procedură să propună introducerea în Regulament a unor dispoziții adecvate în vederea inițierii unei asemenea acțiuni;

| 18. | ia act de faptul că Ombudsmanul a prezentat un raport special în care a criticat Comisia pentru faptul că nu și-a justificat în mod adecvat tratamentul acordat acelor agenți auxiliari externi interpreți de conferință în vârstă de peste 65 de ani (AIC), subiect asupra căruia Parlamentul a adoptat o rezoluție la 5 mai 2009 (4); |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că Ombudsmanul a prezentat un raport special în care a criticat Comisia pentru faptul că nu și-a justificat în mod adecvat tratamentul acordat acelor agenți auxiliari externi interpreți de conferință în vârstă de peste 65 de ani (AIC), subiect asupra căruia Parlamentul a adoptat o rezoluție la 5 mai 2009 (4);

| 19. | consideră că, atunci când Ombudsmanul și Comisia pentru petiții investighează, în virtutea mandatelor și competențelor lor, chestiuni care se suprapun, cum ar fi modalitatea în care Comisia soluționează procedural și material presupusele încălcări ale dreptului comunitar, aceștia pot ajunge la o sinergie mult mai utilă prin intermediul unei cooperări strânse; |
| --- | --- |

19.

consideră că, atunci când Ombudsmanul și Comisia pentru petiții investighează, în virtutea mandatelor și competențelor lor, chestiuni care se suprapun, cum ar fi modalitatea în care Comisia soluționează procedural și material presupusele încălcări ale dreptului comunitar, aceștia pot ajunge la o sinergie mult mai utilă prin intermediul unei cooperări strânse;

| 20. | salută relația excelentă dintre Ombudsman și Comisia pentru petiții în cadrul instituțional, în ceea ce privește respectul reciproc față de competențe și prerogative; |
| --- | --- |

20.

salută relația excelentă dintre Ombudsman și Comisia pentru petiții în cadrul instituțional, în ceea ce privește respectul reciproc față de competențe și prerogative;

| 21. | recunoaște contribuția utilă adusă, în conformitate cu principiul subsidiarității, de Rețeaua Europeană a Ombudsmanilor, din care face parte și Comisia pentru petiții, la garantarea căilor de atac extra-judiciare; salută colaborarea dintre Ombudsmanul European și ombudsmanii și organismele similare de la nivelurile naționale, regionale și locale din statele membre și solicită consolidarea în continuare a schimbului de practici optime, ce ar permite, astfel, diseminarea rapidă celor mai bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

21.

recunoaște contribuția utilă adusă, în conformitate cu principiul subsidiarității, de Rețeaua Europeană a Ombudsmanilor, din care face parte și Comisia pentru petiții, la garantarea căilor de atac extra-judiciare; salută colaborarea dintre Ombudsmanul European și ombudsmanii și organismele similare de la nivelurile naționale, regionale și locale din statele membre și solicită consolidarea în continuare a schimbului de practici optime, ce ar permite, astfel, diseminarea rapidă celor mai bune practici între statele membre;

| 22. | salută publicarea, în 2008, pe site-ul internet al Ombudsmanului a două studii referitoare la cursul dat de instituțiile în cauză comentariilor critice și nu numai, apărute în 2006 și 2007; |
| --- | --- |

22.

salută publicarea, în 2008, pe site-ul internet al Ombudsmanului a două studii referitoare la cursul dat de instituțiile în cauză comentariilor critice și nu numai, apărute în 2006 și 2007;

| 23. | încurajează Ombudsmanul să acorde în continuare o atenție deosebită evenimentelor care implică informații pentru cetățeni și, prin urmare, a potențialilor petiționari, deoarece este clar că delimitarea responsabilităților și a proceselor decizionale la nivelurile european, național și regional continuă să creeze confuzie și să fie greu de înțeles pentru mulți cetățeni și multe întreprinderi; |
| --- | --- |

23.

încurajează Ombudsmanul să acorde în continuare o atenție deosebită evenimentelor care implică informații pentru cetățeni și, prin urmare, a potențialilor petiționari, deoarece este clar că delimitarea responsabilităților și a proceselor decizionale la nivelurile european, național și regional continuă să creeze confuzie și să fie greu de înțeles pentru mulți cetățeni și multe întreprinderi;

| 24. | salută campania consolidată de informare promovată de strategia de comunicare adoptată de Ombudsman, care contribuie la o cunoaștere mai aprofundată în materie de drepturi ale cetățenilor și competențe comunitare, precum și a sferei de competențe a Ombudsmanului; |
| --- | --- |

24.

salută campania consolidată de informare promovată de strategia de comunicare adoptată de Ombudsman, care contribuie la o cunoaștere mai aprofundată în materie de drepturi ale cetățenilor și competențe comunitare, precum și a sferei de competențe a Ombudsmanului;

| 25. | ia act de faptul că fiecare instituție are propriul său site internet care permite depunerea de reclamații, petiții etc., și că acest lucru poate crea dificultăți cetățenilor în a distinge între diferitele instituții; sprijină, prin urmare, elaborarea unui manual interactiv, destinat să asiste cetățenii în identificarea celui mai potrivit forum pentru rezolvarea problemelor cu care se confruntă; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că fiecare instituție are propriul său site internet care permite depunerea de reclamații, petiții etc., și că acest lucru poate crea dificultăți cetățenilor în a distinge între diferitele instituții; sprijină, prin urmare, elaborarea unui manual interactiv, destinat să asiste cetățenii în identificarea celui mai potrivit forum pentru rezolvarea problemelor cu care se confruntă;

| 26. | salută noul site internet al Ombudsmanului, drept un răspuns substanțial în acest sens; |
| --- | --- |

26.

salută noul site internet al Ombudsmanului, drept un răspuns substanțial în acest sens;

| 27. | propune dezvoltarea în continuare a acestei idei, precum și instituirea unui site internet comun al instituțiilor europene, menit să ajute cetățenii în identificarea directă a instituției în măsură să le rezolve plângerea, reducând astfel numărul de plângeri inadmisibile depuse la Ombudsmanul European; |
| --- | --- |

27.

propune dezvoltarea în continuare a acestei idei, precum și instituirea unui site internet comun al instituțiilor europene, menit să ajute cetățenii în identificarea directă a instituției în măsură să le rezolve plângerea, reducând astfel numărul de plângeri inadmisibile depuse la Ombudsmanul European;

| 28. | invită Ombudsmanul European să se angajeze în mod direct în expedierea, după obținerea consimțământului din partea petiționarului în cauză, a fiecărei plângeri care intră în competența unui ombudsman național sau regional; |
| --- | --- |

28.

invită Ombudsmanul European să se angajeze în mod direct în expedierea, după obținerea consimțământului din partea petiționarului în cauză, a fiecărei plângeri care intră în competența unui ombudsman național sau regional;

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și mediatorilor acestora sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

29.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și mediatorilor acestora sau organelor competente similare.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  JO L 189, 17.7.2008, p. 25.

(3)  Rezoluția Parlamentului European privind Raportul special al Ombudsmanului european adresat Parlamentului European ca urmare a anchetei din proprie inițiativă referitoare la existența și accesibilitatea publică, la nivelul diferitelor instituții și organisme comunitare, a Codului bunei conduite administrative (JO C 72 E, 21.3.2002, p. 331).

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0340.

---

| 7.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/14

---

Joi, 12 noiembrie 2009Orientări procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona

P7_TA(2009)0067

Rezoluția Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la orientările procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (2009/2168(INI))

2010/C 271 E/05

Parlamentul European,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Tratatul de la Lisabona (TL),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII),

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2) (Regulamentul financiar),

având în vedere Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (3),

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013 (4),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0045/2009),

| A. | întrucât TL introduce modificări importante în domeniul financiar și bugetar, în special consacrând cadrul financiar multianual (CFM) ca act obligatoriu din punct de vedere juridic pe care bugetele anuale trebuie să îl respecte, eliminând distincția dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii și simplificând substanțial procedura bugetară; |
| --- | --- |

A.

întrucât TL introduce modificări importante în domeniul financiar și bugetar, în special consacrând cadrul financiar multianual (CFM) ca act obligatoriu din punct de vedere juridic pe care bugetele anuale trebuie să îl respecte, eliminând distincția dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii și simplificând substanțial procedura bugetară;

| B. | întrucât în urma acestor modificări unele dintre dispozițiile AII și ale Regulamentului financiar devin caduce; |
| --- | --- |

B.

întrucât în urma acestor modificări unele dintre dispozițiile AII și ale Regulamentului financiar devin caduce;

| C. | întrucât intrarea sa în vigoare va impune adoptarea rapidă a mai multor acte legislative necesare pentru punerea în aplicare a noii „constituții financiare” a Uniunii, printre care se numără:






  — | adoptarea unui nou regulament care să conțină CFM; |
| --- | --- | --- |

C.

întrucât intrarea sa în vigoare va impune adoptarea rapidă a mai multor acte legislative necesare pentru punerea în aplicare a noii „constituții financiare” a Uniunii, printre care se numără:

—

adoptarea unui nou regulament care să conțină CFM;

| — | adaptarea Regulamentului financiar la noile principii de adoptare și executare a bugetului; |
| --- | --- |

—

adaptarea Regulamentului financiar la noile principii de adoptare și executare a bugetului;

| — | aprobarea unui nou AII care să conțină în special regulile pentru colaborarea dintre instituții în cursul procedurii bugetare anuale care nu sunt incluse în cele două instrumente legislative menționate anterior; |
| --- | --- |

—

aprobarea unui nou AII care să conțină în special regulile pentru colaborarea dintre instituții în cursul procedurii bugetare anuale care nu sunt incluse în cele două instrumente legislative menționate anterior;

| D. | întrucât, chiar dacă se desfășoară fără probleme, procedurile pentru adoptarea acestor noi instrumente necesită negocieri îndelungate și pot dura câteva luni după intrarea în vigoare a TL; |
| --- | --- |

D.

întrucât, chiar dacă se desfășoară fără probleme, procedurile pentru adoptarea acestor noi instrumente necesită negocieri îndelungate și pot dura câteva luni după intrarea în vigoare a TL;

| E. | întrucât pentru a asigura aplicarea adecvată a principiilor TL, instituțiile ar trebui să se pună de acord asupra unor orientări provizorii care să permită execuția bugetului și adoptarea de bugete rectificative atunci când acest lucru este indispensabil, precum și asupra modalităților practice de realizare a colaborării interinstituționale în cadrul procedurii bugetare pentru 2011; |
| --- | --- |

E.

întrucât pentru a asigura aplicarea adecvată a principiilor TL, instituțiile ar trebui să se pună de acord asupra unor orientări provizorii care să permită execuția bugetului și adoptarea de bugete rectificative atunci când acest lucru este indispensabil, precum și asupra modalităților practice de realizare a colaborării interinstituționale în cadrul procedurii bugetare pentru 2011;

| F. | întrucât aceste orientări tranzitorii ar trebui să fie adoptate la începutul anului 2010, ceea ce face necesar să fie convenite la concilierea bugetară de dinainte de a doua lectură a Consiliului, care este programată pentru 19 noiembrie 2009; |
| --- | --- |

F.

întrucât aceste orientări tranzitorii ar trebui să fie adoptate la începutul anului 2010, ceea ce face necesar să fie convenite la concilierea bugetară de dinainte de a doua lectură a Consiliului, care este programată pentru 19 noiembrie 2009;

| G. | întrucât, pentru ca delegația Parlamentului, care este una dintre componentele autorității bugetare, să dispună de o poziție solidă în cadrul negocierilor viitoare, este necesar ca aceasta să primească orientări clare pe baza unui mandat sprijinit de Parlament, |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru ca delegația Parlamentului, care este una dintre componentele autorității bugetare, să dispună de o poziție solidă în cadrul negocierilor viitoare, este necesar ca aceasta să primească orientări clare pe baza unui mandat sprijinit de Parlament,

| 1. | salută intrarea iminentă în vigoare a TL, care va face pe deplin aplicabil principiul aprobării întregului buget anual de către ambele componente ale autorității bugetare – dacă este cazul prin convocarea comitetului de conciliere; consideră că acest principiu ar trebui să se aplice sic et simpliciter, cu adaptările necesare (cum ar fi o formă simplificată de conciliere), tuturor celorlalte proceduri bugetare care nu sunt menționate în mod specific în tratate, ca de exemplu procedurii de adoptare a bugetelor rectificative sau a transferurilor; |
| --- | --- |

1.

salută intrarea iminentă în vigoare a TL, care va face pe deplin aplicabil principiul aprobării întregului buget anual de către ambele componente ale autorității bugetare – dacă este cazul prin convocarea comitetului de conciliere; consideră că acest principiu ar trebui să se aplice sic et simpliciter, cu adaptările necesare (cum ar fi o formă simplificată de conciliere), tuturor celorlalte proceduri bugetare care nu sunt menționate în mod specific în tratate, ca de exemplu procedurii de adoptare a bugetelor rectificative sau a transferurilor;

| 2. | consideră necesar ca cele două componente ale autorității bugetare să ajungă la un acord asupra orientărilor tranzitorii pentru execuția bugetului, în special pentru adoptarea transferurilor, asupra aprobării bugetelor rectificative și asupra principiilor care vor reglementa în practică cooperarea interinstituțională din cursul procedurii bugetare anuale, care ar urma să se aplice până la adoptarea tuturor actelor legislative necesare pentru punerea în aplicare a noilor norme introduse de TL; |
| --- | --- |

2.

consideră necesar ca cele două componente ale autorității bugetare să ajungă la un acord asupra orientărilor tranzitorii pentru execuția bugetului, în special pentru adoptarea transferurilor, asupra aprobării bugetelor rectificative și asupra principiilor care vor reglementa în practică cooperarea interinstituțională din cursul procedurii bugetare anuale, care ar urma să se aplice până la adoptarea tuturor actelor legislative necesare pentru punerea în aplicare a noilor norme introduse de TL;

| 3. | subliniază că acest acord asupra orientărilor ar trebui să garanteze că orientările respectă întru totul echilibrul instituțional, că reflectă noile prerogative în domeniul bugetar conferite Parlamentului prin TL (în ceea ce privește conținutul, procedura și calendarul) și că se aplică doar până la adoptarea și intrarea în vigoare a actelor legislative relevante; |
| --- | --- |

3.

subliniază că acest acord asupra orientărilor ar trebui să garanteze că orientările respectă întru totul echilibrul instituțional, că reflectă noile prerogative în domeniul bugetar conferite Parlamentului prin TL (în ceea ce privește conținutul, procedura și calendarul) și că se aplică doar până la adoptarea și intrarea în vigoare a actelor legislative relevante;

| 4. | consideră că măsurile tranzitorii nu trebuie, în niciun caz, să se îndepărteze de la principiile generale instituite prin noul tratat sau să prejudece viitoarele proceduri legislative, ci ar trebui să permită celor două componente ale autorității bugetare să adopte modalitățile practice necesare până la adoptarea legislației relevante; |
| --- | --- |

4.

consideră că măsurile tranzitorii nu trebuie, în niciun caz, să se îndepărteze de la principiile generale instituite prin noul tratat sau să prejudece viitoarele proceduri legislative, ci ar trebui să permită celor două componente ale autorității bugetare să adopte modalitățile practice necesare până la adoptarea legislației relevante;

| 5. | consideră că sunt necesare astfel de orientări tranzitorii în domeniile care vizează procedura de aprobare a bugetelor rectificative, adoptarea transferurilor și definirea unui calendar practic și a principiilor de colaborare aplicabile procedurii bugetare anuale, pentru a crea un cadru de cooperare între cele două componente ale autorității bugetare și pentru a face astfel posibilă derularea fără probleme și cu succes a procedurilor; |
| --- | --- |

5.

consideră că sunt necesare astfel de orientări tranzitorii în domeniile care vizează procedura de aprobare a bugetelor rectificative, adoptarea transferurilor și definirea unui calendar practic și a principiilor de colaborare aplicabile procedurii bugetare anuale, pentru a crea un cadru de cooperare între cele două componente ale autorității bugetare și pentru a face astfel posibilă derularea fără probleme și cu succes a procedurilor;

Bugete rectificative

| 6. | reamintește că bugetele rectificative pot fi adoptate doar prin procedura instituită prin tratate pentru procedura bugetară anuală, inclusiv prin convocarea comitetului de conciliere, dacă este necesar, cu excepția calendarului, și consideră că, la fel ca în cazul bugetului anual, autoritatea bugetară are dreptul de a introduce amendamente care vizează elementele necunoscute în momentul adoptării bugetului; |
| --- | --- |

6.

reamintește că bugetele rectificative pot fi adoptate doar prin procedura instituită prin tratate pentru procedura bugetară anuală, inclusiv prin convocarea comitetului de conciliere, dacă este necesar, cu excepția calendarului, și consideră că, la fel ca în cazul bugetului anual, autoritatea bugetară are dreptul de a introduce amendamente care vizează elementele necunoscute în momentul adoptării bugetului;

| 7. | subliniază faptul că actualul număr de bugete rectificative este excesiv de mare și ar trebui redus pe cât posibil, pentru a respecta condițiile impuse la articolul 37 din Regulamentul financiar în ceea ce privește prezentarea acestora; consideră că este de dorit ca instituțiile să se pună de acord asupra unor perioade din cursul exercițiului financiar când ar trebui prezentate bugetele rectificative, cu excepția cazurilor foarte urgente; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că actualul număr de bugete rectificative este excesiv de mare și ar trebui redus pe cât posibil, pentru a respecta condițiile impuse la articolul 37 din Regulamentul financiar în ceea ce privește prezentarea acestora; consideră că este de dorit ca instituțiile să se pună de acord asupra unor perioade din cursul exercițiului financiar când ar trebui prezentate bugetele rectificative, cu excepția cazurilor foarte urgente;

| 8. | atrage atenția că orientările tranzitorii privind bugetele rectificative ar trebui să urmărească să faciliteze realizarea unui acord între cele două componente ale autorității bugetare fără a exclude recurgerea la comitetul de conciliere; consideră că acest obiectiv ar putea fi atins prin îmbunătățirea schimbului de informații dintre cele două componente ale autorității bugetare, pe de o parte, și dintre acestea și Comisie, pe de altă parte; subliniază, cu toate acestea, că orientările trebuie să respecte integral prerogativele Parlamentului în ceea ce privește procedura bugetară aplicabilă în general bugetelor rectificative, așa cum s-a menționat anterior; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția că orientările tranzitorii privind bugetele rectificative ar trebui să urmărească să faciliteze realizarea unui acord între cele două componente ale autorității bugetare fără a exclude recurgerea la comitetul de conciliere; consideră că acest obiectiv ar putea fi atins prin îmbunătățirea schimbului de informații dintre cele două componente ale autorității bugetare, pe de o parte, și dintre acestea și Comisie, pe de altă parte; subliniază, cu toate acestea, că orientările trebuie să respecte integral prerogativele Parlamentului în ceea ce privește procedura bugetară aplicabilă în general bugetelor rectificative, așa cum s-a menționat anterior;

Transferuri

| 9. | consideră că Parlamentul și Consiliul ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exprima, în condiții identice, aprobarea sau opoziția față de toate transferurile care sunt în prezent supuse autorității bugetare spre aprobare, indiferent de natura lor (plăți sau angajamente) și de valoarea lor, în măsura în care astfel de transferuri reprezintă o deviere de la deciziile autorității bugetare; consideră, prin urmare, că o procedură care să respecte echilibrul dintre cele două componente ale autorității bugetare și care să includă, dacă este necesar, o formă simplificată de conciliere este singura opțiune compatibilă cu TL; |
| --- | --- |

9.

consideră că Parlamentul și Consiliul ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exprima, în condiții identice, aprobarea sau opoziția față de toate transferurile care sunt în prezent supuse autorității bugetare spre aprobare, indiferent de natura lor (plăți sau angajamente) și de valoarea lor, în măsura în care astfel de transferuri reprezintă o deviere de la deciziile autorității bugetare; consideră, prin urmare, că o procedură care să respecte echilibrul dintre cele două componente ale autorității bugetare și care să includă, dacă este necesar, o formă simplificată de conciliere este singura opțiune compatibilă cu TL;

| 10. | consideră că un posibil acord asupra transferurilor ar trebui să aibă ca scop evitarea conflictelor dintre cele două componente ale autorității bugetare, care sunt ambele îndreptățite să se pronunțe, de pe poziții egale, evitarea unor complicații ale gestiunii uzuale de către serviciile relevante și armonizarea calendarului astfel încât să se evite pe cât posibil convocarea structurilor de conciliere, fără a pune sub semnul întrebării actualul nivel de intervenție a Parlamentului în adoptarea transferurilor; consideră că ar fi de dorit ca limita pentru transferuri să rămână constantă; |
| --- | --- |

10.

consideră că un posibil acord asupra transferurilor ar trebui să aibă ca scop evitarea conflictelor dintre cele două componente ale autorității bugetare, care sunt ambele îndreptățite să se pronunțe, de pe poziții egale, evitarea unor complicații ale gestiunii uzuale de către serviciile relevante și armonizarea calendarului astfel încât să se evite pe cât posibil convocarea structurilor de conciliere, fără a pune sub semnul întrebării actualul nivel de intervenție a Parlamentului în adoptarea transferurilor; consideră că ar fi de dorit ca limita pentru transferuri să rămână constantă;

Douăsprezecimile provizorii

| 11. | consideră că TL conține norme suficient de clare privind douăsprezecimile provizorii care permit aplicarea acestui sistem în caz de nevoie fără a mai fi necesare orientări tranzitorii în acest domeniu; |
| --- | --- |

11.

consideră că TL conține norme suficient de clare privind douăsprezecimile provizorii care permit aplicarea acestui sistem în caz de nevoie fără a mai fi necesare orientări tranzitorii în acest domeniu;

Calendarul și principiile de colaborare pentru procedura bugetară anuală

| 12. | consideră că, în continuare, calendarul procedurii anuale ar trebui să permită o largă consultare a diverselor organe din cadrul Parlamentului și respectarea cerințelor de multilingvism; subliniază că nu este dispus să accepte o reducere a perioadei de timp pe care o are la dispoziție pentru procesul decizional; |
| --- | --- |

12.

consideră că, în continuare, calendarul procedurii anuale ar trebui să permită o largă consultare a diverselor organe din cadrul Parlamentului și respectarea cerințelor de multilingvism; subliniază că nu este dispus să accepte o reducere a perioadei de timp pe care o are la dispoziție pentru procesul decizional;

| 13. | consideră că orientările tranzitorii privind principiile de colaborare ar trebui să aibă ca scop îmbunătățirea cooperării dintre instituții în diversele etape ale procedurii bugetare și adaptarea (și, dacă este necesar, anticiparea) diverselor etape ale calendarului pragmatic la noile reguli ale procedurii bugetare, pentru a transforma reuniunile, care s-au transformat în întâlniri pur formale, în schimburi de opinii adevărate și profunde; atrage atenția, cu toate acestea, asupra dorinței sale de a se ajunge la un acord între instituții asupra unui nou AII, de dimensiuni reduse, prin care să se stabilească norme solide de reglementare a acestor aspecte înainte de începerea procedurii bugetare pentru 2011; |
| --- | --- |

13.

consideră că orientările tranzitorii privind principiile de colaborare ar trebui să aibă ca scop îmbunătățirea cooperării dintre instituții în diversele etape ale procedurii bugetare și adaptarea (și, dacă este necesar, anticiparea) diverselor etape ale calendarului pragmatic la noile reguli ale procedurii bugetare, pentru a transforma reuniunile, care s-au transformat în întâlniri pur formale, în schimburi de opinii adevărate și profunde; atrage atenția, cu toate acestea, asupra dorinței sale de a se ajunge la un acord între instituții asupra unui nou AII, de dimensiuni reduse, prin care să se stabilească norme solide de reglementare a acestor aspecte înainte de începerea procedurii bugetare pentru 2011;

| 14. | invită Comisia să prezinte, cât mai curând posibil, propuneri pentru o înțelegere comună între cele două componente ale autorității bugetare asupra acestor aspecte, în conformitate cu principiile exprimate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia să prezinte, cât mai curând posibil, propuneri pentru o înțelegere comună între cele două componente ale autorității bugetare asupra acestor aspecte, în conformitate cu principiile exprimate în prezenta rezoluție;

| 15. | invită, de asemenea, Comisia să prezinte, cât mai curând posibil, propuneri adecvate pentru adoptarea unui regulament care să conțină cadrul financiar multianual, precum și pentru adaptarea Regulamentului financiar; subliniază faptul că, din punct de vedere politic, propunerile respective constituie un singur pachet și ar trebui prezentate și analizate împreună; îndeamnă Comisia ca în aceste propuneri să țină seama de cerințele exprimate de Parlament în Rezoluția sa referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona și în Rezoluția sa referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013; |
| --- | --- |

15.

invită, de asemenea, Comisia să prezinte, cât mai curând posibil, propuneri adecvate pentru adoptarea unui regulament care să conțină cadrul financiar multianual, precum și pentru adaptarea Regulamentului financiar; subliniază faptul că, din punct de vedere politic, propunerile respective constituie un singur pachet și ar trebui prezentate și analizate împreună; îndeamnă Comisia ca în aceste propuneri să țină seama de cerințele exprimate de Parlament în Rezoluția sa referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona și în Rezoluția sa referitoare la revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar 2007-2013;

| 16. | reamintește că, în conformitate cu TL, pentru adoptarea noului regulament care va conține CFM este necesară aprobarea Parlamentului, iar modificarea Regulamentului financiar intră sub incidența procedurii legislative ordinare (codecizie); |
| --- | --- |

16.

reamintește că, în conformitate cu TL, pentru adoptarea noului regulament care va conține CFM este necesară aprobarea Parlamentului, iar modificarea Regulamentului financiar intră sub incidența procedurii legislative ordinare (codecizie);

| 17. | conferă Comisiei pentru bugete mandatul de a negocia și a conveni, în cursul concilierii bugetare din noiembrie 2009, asupra orientărilor tranzitorii necesare pentru aspectele menționate mai sus, în limitele și în condițiile stipulate în prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

17.

conferă Comisiei pentru bugete mandatul de a negocia și a conveni, în cursul concilierii bugetare din noiembrie 2009, asupra orientărilor tranzitorii necesare pentru aspectele menționate mai sus, în limitele și în condițiile stipulate în prezenta rezoluție;

*

* *

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

18.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1

(2)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0374.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0174.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 12 noiembrie 2009

| 7.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 271/18

---

Joi, 12 noiembrie 2009Lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză sau care sunt exonerați de această obligație *

P7_TA(2009)0062

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 noiembrie 2009 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (COM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

2010/C 271 E/06

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei (COM(2009)0366),

având în vedere articolul 67 și articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Tratatul UE, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C7-0112/2009),

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0042/2009),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | aprobă Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată mai jos; |
| --- | --- |

2.

aprobă Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului anexată mai jos;

| 3. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 250 alineatul (2) din Tratatul CE;

| 4. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

4.

invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 5. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

5.

solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei;

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

| TEXTUL PROPUS DE COMISIE | AMENDAMENTUL |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Propunere de regulament– act de modificare


  Considerentul 1 |
| (1) | Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 din 15 martie 2001 ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate în considerentul 5 al regulamentului respectiv.
  Anumite
  țări
  terțe
  , a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă. |

TEXTUL PROPUS DE COMISIE

AMENDAMENTUL

Amendamentul 1

Propunere de regulament– act de modificare

Considerentul 1

(1)

Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 din 15 martie 2001 ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate în considerentul 5 al regulamentului respectiv.
  Anumite
  țări
  terțe
  , a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă.

| (1) | Dialogul în curs de desfășurare inițiat de Comisie cu privire la liberalizarea regimului vizelor se caracterizează printr-o abordare regională și o perspectivă europeană, acesta implicând țările din Balcanii de Vest în condiții de egalitate și fără discriminare.
  Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 din 15 martie 2001 ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate în considerentul 5 al regulamentului respectiv.
  Unele
  țări
  din Balcanii de Vest (Albania
  ,
  Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia)
  a căror situație s-a modificat în ceea ce privește respectivele criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă.
  Criteriile stabilite în foile de parcurs pentru liberalizarea regimului vizelor ar trebui să le fie aplicate deopotrivă tuturor țărilor în cauză. |
| --- | --- |

(1)

Dialogul în curs de desfășurare inițiat de Comisie cu privire la liberalizarea regimului vizelor se caracterizează printr-o abordare regională și o perspectivă europeană, acesta implicând țările din Balcanii de Vest în condiții de egalitate și fără discriminare.
  Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 din 15 martie 2001 ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate în considerentul 5 al regulamentului respectiv.
  Unele
  țări
  din Balcanii de Vest (Albania
  ,
  Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia)
  a căror situație s-a modificat în ceea ce privește respectivele criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă.
  Criteriile stabilite în foile de parcurs pentru liberalizarea regimului vizelor ar trebui să le fie aplicate deopotrivă tuturor țărilor în cauză.

Amendamentul 2

Propunere de regulament– act de modificare

Considerentul 1a (nou)

| (1a) | Toate țările din Balcanii de Vest care au îndeplinit obiectivele de referință ar trebui să beneficieze de regimul de călătorie fără vize de la începutul lui 2010. Acelor țări care, deși au înregistrat progrese semnificative, nu au îndeplinit în totalitate obiectivele de referință ar trebui să li se acorde același privilegiu imediat ce îndeplinesc obiectivele de referință stabilite în foile de parcurs aferente privind liberalizarea vizelor. |
| --- | --- |

(1a)

Toate țările din Balcanii de Vest care au îndeplinit obiectivele de referință ar trebui să beneficieze de regimul de călătorie fără vize de la începutul lui 2010. Acelor țări care, deși au înregistrat progrese semnificative, nu au îndeplinit în totalitate obiectivele de referință ar trebui să li se acorde același privilegiu imediat ce îndeplinesc obiectivele de referință stabilite în foile de parcurs aferente privind liberalizarea vizelor.

Amendamentul 3

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 2

| (2) | La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu cinci țări din Balcanii de Vest
  – Albania
  ,
  Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia –,
  ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs. Muntenegru și Serbia au îndeplinit marea majoritate a obiectivelor de referință stabilite în respectivele lor foi de parcurs. |
| --- | --- |

(2)

La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu cinci țări din Balcanii de Vest
  – Albania
  ,
  Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia –,
  ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs. Muntenegru și Serbia au îndeplinit marea majoritate a obiectivelor de referință stabilite în respectivele lor foi de parcurs.

| (2) | La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu
  cele
  cinci țări din Balcanii de Vest, ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs. Muntenegru și Serbia au îndeplinit marea majoritate a obiectivelor de referință stabilite în respectivele foi de parcurs.
  În perioada scursă de la evaluarea efectuată de Comisie în mai 2009, Albania și Bosnia și Herțegovina au continuat să facă progrese în raport cu majoritatea obiectivelor de referință relevante. |
| --- | --- |

(2)

La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu
  cele
  cinci țări din Balcanii de Vest, ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs. Muntenegru și Serbia au îndeplinit marea majoritate a obiectivelor de referință stabilite în respectivele foi de parcurs.
  În perioada scursă de la evaluarea efectuată de Comisie în mai 2009, Albania și Bosnia și Herțegovina au continuat să facă progrese în raport cu majoritatea obiectivelor de referință relevante.

Amendamentul 4

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 2a (nou)

| (2a) | În scopul continuării procesului de punere în aplicare a Agendei de la Salonic și ca parte a abordării sale regionale, Comisia ar trebui să inițieze, în limitele competențelor sale și în lumina Rezoluției 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, un dialog cu Kosovo privind regimul de vize în vederea stabilirii unei foi de parcurs pentru facilitarea și liberalizarea regimului vizelor similară cu cele stabilite cu alte țări din Balcanii de Vest. |
| --- | --- |

(2a)

În scopul continuării procesului de punere în aplicare a Agendei de la Salonic și ca parte a abordării sale regionale, Comisia ar trebui să inițieze, în limitele competențelor sale și în lumina Rezoluției 1244(1999) a Consiliului de Securitate al ONU, un dialog cu Kosovo privind regimul de vize în vederea stabilirii unei foi de parcurs pentru facilitarea și liberalizarea regimului vizelor similară cu cele stabilite cu alte țări din Balcanii de Vest.

Amendamentul 5

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 3a (nou)

| (3a) | Urmărind consolidarea procesului de stabilizare și asociere, călătoriile fără viză vor ridica gradul de participare la piața comună care se instituie treptat cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru și Fosta Republică Iugoslavă Macedonia și vor contribui la schimburile comerciale, inovație și creștere. |
| --- | --- |

(3a)

Urmărind consolidarea procesului de stabilizare și asociere, călătoriile fără viză vor ridica gradul de participare la piața comună care se instituie treptat cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Muntenegru și Fosta Republică Iugoslavă Macedonia și vor contribui la schimburile comerciale, inovație și creștere.

Amendamentul 14

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 4

| (4) | Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia
  [dacă ultimele două îndeplinesc toate obiectivele de referință până la data adoptării prezentului regulament]
  ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001.
  Această scutire
  de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare din cele
  trei
  țări în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia
  [dacă ultimele două îndeplinesc toate obiectivele de referință până la data adoptării prezentului regulament]
  ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001.
  Această scutire
  de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare din cele
  trei
  țări în cauză.

| (4) | Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru
  ,
  Serbia
  , Albania și Bosnia și Herțegovina
  ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001.
  Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia au îndeplinit toate obiectivele de referință până la data adoptării prezentului regulament. Albania, precum și Bosnia și Herțegovina ar trebui exonerate de obligativitatea vizelor după ce Comisia stabilește că fiecare dintre ele îndeplinește toate obiectivele de referință prevăzute în foaia de parcurs pentru liberalizarea regimului vizelor și în conformitate cu tratatul. Scutirea
  de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare din cele
  cinci
  țări în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru
  ,
  Serbia
  , Albania și Bosnia și Herțegovina
  ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001.
  Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia au îndeplinit toate obiectivele de referință până la data adoptării prezentului regulament. Albania, precum și Bosnia și Herțegovina ar trebui exonerate de obligativitatea vizelor după ce Comisia stabilește că fiecare dintre ele îndeplinește toate obiectivele de referință prevăzute în foaia de parcurs pentru liberalizarea regimului vizelor și în conformitate cu tratatul. Scutirea
  de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare din cele
  cinci
  țări în cauză.

Amendamentul 7

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 4a (nou)

| (4a) | Comisia ar trebui să prezinte, fără întârziere și cel târziu până la începutul anului 2010, un raport privind realizările Albaniei și Bosniei și Herțegovina pentru a îndeplini toate obiectivele de referință stabilite în foaia de parcurs. |
| --- | --- |

(4a)

Comisia ar trebui să prezinte, fără întârziere și cel târziu până la începutul anului 2010, un raport privind realizările Albaniei și Bosniei și Herțegovina pentru a îndeplini toate obiectivele de referință stabilite în foaia de parcurs.

Amendamentul 8

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 4b (nou)

| (4b) | Deși Albania și Bosnia și Herțegovina au făcut progrese în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor lor de referință, autoritățile competente din Albania și Bosnia și Herțegovina ar trebui să adopte, fără întârziere, reformele necesare pentru a-și îndeplini în totalitate obiectivele de referință. |
| --- | --- |

(4b)

Deși Albania și Bosnia și Herțegovina au făcut progrese în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor lor de referință, autoritățile competente din Albania și Bosnia și Herțegovina ar trebui să adopte, fără întârziere, reformele necesare pentru a-și îndeplini în totalitate obiectivele de referință.

Amendamentul 9

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 4c (nou)

| (4c) | Comisia ar trebui să acorde autorităților competente din Albania și Bosnia și Herțegovina asistență în această privință. |
| --- | --- |

(4c)

Comisia ar trebui să acorde autorităților competente din Albania și Bosnia și Herțegovina asistență în această privință.

Amendamentul 10

Propunere de regulament – act de modificare

Considerentul 5a (nou)

| (5a) | Procesul de liberalizare a regimului vizelor ar trebui să servească drept sistem de referință pentru definirea relațiilor cu partenerii răsăriteni ai Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(5a)

Procesul de liberalizare a regimului vizelor ar trebui să servească drept sistem de referință pentru definirea relațiilor cu partenerii răsăriteni ai Uniunii Europene.

Amendamentul 11

Propunere de regulament al – act de modificare

Articolul 1 – punctul 1 – litera -a (nouă)

Regulamentul (CE) nr. 539/2001

Anexa I – partea 1

| (-a) | în partea I, mențiunile referitoare la Albania și la Bosnia și Herțegovina se înlocuiesc cu următorul text: | „Albania (1) |
| --- | --- | --- |

(-a)

în partea I, mențiunile referitoare la Albania și la Bosnia și Herțegovina se înlocuiesc cu următorul text:

„Albania (1)

| | Bosnia și Herțegovina (1) |
| --- | --- |

Bosnia și Herțegovina (1)

Amendamentul 12

Propunere de regulament – act de modificare

Articolul 1 – punctul 2

Regulamentul (CE) nr. 539/2001

Anexa II – partea 1

| 2. | În anexa II, partea 1, se introduc următoarele mențiuni: |
| --- | --- |

2.

În anexa II, partea 1, se introduc următoarele mențiuni:

| 2. | În anexa II, partea 1, se introduc următoarele mențiuni: |
| --- | --- |

2.

În anexa II, partea 1, se introduc următoarele mențiuni:

| | „Albania (3) |
| --- | --- |

„Albania (3)

| | Bosnia și Herțegovina (3) |
| --- | --- |

Bosnia și Herțegovina (3)

„fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (2)

fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (4)

Muntenegru (2)

Muntenegru (4)

Serbia [cu excepția deținătorilor de pașapoarte sârbe eliberate de către direcția de coordonare sârbă (în limba sârbă: Koordinaciona uprava) ] (2)

Serbia [cu excepția deținătorilor de pașapoarte sârbe eliberate de către direcția de coordonare sârbă (în limba sârbă: Koordinaciona uprava)] (4)

---

(1)  
  Numele țării urmează să fie șters și transferat din această anexă în anexa II după ce Comisia stabilește că această țară îndeplinește toate obiectivele de referință stabilite în foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor și în conformitate cu tratatul.”;

(2)  Scutirea de obligația de a deține viză se aplică doar deținătorilor de pașapoarte biometrice”.

(3)  
  Numele țării urmează să fie transferat din anexa I în această anexă după ce Comisia stabilește că această țară îndeplinește toate obiectivele de referință stabilite în foaia de parcurs privind liberalizarea vizelor și în conformitate cu tratatul. Exonerarea de obligația de a deține viză se aplică doar deținătorilor de pașapoarte biometrice.

(4)  Exonerarea de obligația de a deține viză se aplică doar deținătorilor de pașapoarte biometrice.”

---

Joi, 12 noiembrie 2009ANEXĂ

Declarația comună a Parlamentului European și a Consiliului

Uniunea Europeană sprijină cu fermitate obiectivul abolirii regimului vizelor pentru toate țările din Balcanii de Vest.

Parlamentul European și Consiliul recunosc faptul că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia îndeplinesc toate condițiile pentru liberalizarea regimului vizelor. Astfel, modificările la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 au putut fi adoptate în timp util pentru a permite acestor trei țări să adere la regimul de scutire de viză la 19 decembrie 2009.

Parlamentul European și Consiliul își exprimă speranța că și Albania și Bosnia și Herțegovina vor putea în curând să beneficieze de liberalizarea regimului vizelor. În acest scop, Parlamentul European și Consiliul îndeamnă aceste două țări să depună toate eforturile pentru a se conforma tuturor obiectivelor de referință prevăzute în foile de parcurs ale Comisiei.

Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 imediat ce Comisia va constata, pe baza evaluării sale, că fiecare țară a îndeplinit obiectivele de referință din cadrul foilor de parcurs, pentru a realiza cât de curând posibil liberalizarea regimului vizelor pentru cetățenii acestor țări.

Parlamentul European și Consiliul vor examina cu titlu de urgență o propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 privind Albania și Bosnia și Herțegovina.

---