# Uradni list C 285E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.285.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 285E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5321. oktober 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.285.slv

Uradni list

Evropske unije

C 285E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5321. oktober 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 24.–26. novembra 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 95 E, 15.4.2010.
  Sprejeta besedila z dne 25. novembra 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 19 z dne 23.1.2010.
  SPREJETA BESEDILA |
| | Sreda, 25. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/01 | Konferenca o podnebnih spremembah v KøbenhavnuResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) | 1 |
| 2010/C 285E/02 | Večletni program 2010-2014 o območju svobode, varnosti in pravice (Stockholmski program)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program | 12 |
| 2010/C 285E/03 | Stanje v zvezi z območjem proste trgovine EuromedResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci o trgovini Euromed v Bruslju 9. decembra 2009 | 35 |
| 2010/C 285E/04 | Odškodnine za potnike v primeru stečaja letalske družbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o odškodninah za potnike v primeru stečaja letalske družbe | 42 |
| 2010/C 285E/05 | Označevanje poreklaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o označevanju porekla | 44 |
| | Četrtek, 26. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/06 | Strategija širitve 2009 glede držav zahodnega Balkana, Islandije in TurčijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo | 47 |
| 2010/C 285E/07 | Odprava nasilja nad ženskamiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami | 53 |
| 2010/C 285E/08 | Politična rešitev vprašanja piratstva v obalnih vodah SomalijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o politični rešitvi vprašanja piratstva v obalnih vodah Somalije | 59 |
| 2010/C 285E/09 | Okolje brez tobačnega dimaResolucija Evropskega parlamenta 26. novembra 2009 o okolju brez tobačnega dima | 63 |
| 2010/C 285E/10 | Ratifikacija in izvajanje posodobljenih konvencij Mednarodne organizacije delaResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o konvencijah, ki jih je Mednarodna organizacija dela opredelila kot posodobljene | 67 |
| 2010/C 285E/11 | Svetovni vrh FAO o varni prehraniResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o varnosti preskrbe s hrano | 69 |
| 2010/C 285E/12 | NikaragvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o Nikaragvi | 74 |
| 2010/C 285E/13 | Razmere v Laosu in VietnamuResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu | 76 |
| 2010/C 285E/14 | Kitajska: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazniResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o Kitajski: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazni | 80 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 24.–26. novembra 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 95 E, 15.4.2010.
  Sprejeta besedila z dne 25. novembra 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 19 z dne 23.1.2010.
  SPREJETA BESEDILA

Sprejeta besedila z dne 25. novembra 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 19 z dne 23.1.2010.

Sreda, 25. novembra 2009

2010/C 285E/01

Konferenca o podnebnih spremembah v KøbenhavnuResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15)

1

2010/C 285E/02

Večletni program 2010-2014 o območju svobode, varnosti in pravice (Stockholmski program)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program

12

2010/C 285E/03

Stanje v zvezi z območjem proste trgovine EuromedResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci o trgovini Euromed v Bruslju 9. decembra 2009

35

2010/C 285E/04

Odškodnine za potnike v primeru stečaja letalske družbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o odškodninah za potnike v primeru stečaja letalske družbe

42

2010/C 285E/05

Označevanje poreklaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o označevanju porekla

44

Četrtek, 26. novembra 2009

2010/C 285E/06

Strategija širitve 2009 glede držav zahodnega Balkana, Islandije in TurčijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo

47

2010/C 285E/07

Odprava nasilja nad ženskamiResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami

53

2010/C 285E/08

Politična rešitev vprašanja piratstva v obalnih vodah SomalijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o politični rešitvi vprašanja piratstva v obalnih vodah Somalije

59

2010/C 285E/09

Okolje brez tobačnega dimaResolucija Evropskega parlamenta 26. novembra 2009 o okolju brez tobačnega dima

63

2010/C 285E/10

Ratifikacija in izvajanje posodobljenih konvencij Mednarodne organizacije delaResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o konvencijah, ki jih je Mednarodna organizacija dela opredelila kot posodobljene

67

2010/C 285E/11

Svetovni vrh FAO o varni prehraniResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o varnosti preskrbe s hrano

69

2010/C 285E/12

NikaragvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o Nikaragvi

74

2010/C 285E/13

Razmere v Laosu in VietnamuResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu

76

2010/C 285E/14

Kitajska: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazniResolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o Kitajski: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazni

80

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 24. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/15 | Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Tobiasa PflügerjaSklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Tobiasa Pflügerja (2009/2055(IMM)) | 84 |
| | Sreda, 25. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/16 | Prilagoditev Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbiSklep Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (2009/2062(REG)) | 86 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 24. novembra 2009

2010/C 285E/15

Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Tobiasa PflügerjaSklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Tobiasa Pflügerja (2009/2055(IMM))

84

Sreda, 25. novembra 2009

2010/C 285E/16

Prilagoditev Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbiSklep Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (2009/2062(REG))

86

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 24. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/17 | Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***IIIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o skupnem besedilu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, ki ga je odobril Spravni odbor (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD)) | 111 |
| 2010/C 285E/18 | Statistični podatki o pesticidih ***IIIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih, ki ga je odobril spravni odbor (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD)) | 112 |
| 2010/C 285E/19 | Finančna pomoč Skupnosti na področju vseevropskih omrežij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (kodificirana različica) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD)) | 113 |
| 2010/C 285E/20 | Makrofinančna pomoč Gruziji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS)) | 114 |
| 2010/C 285E/21 | Makrofinančna pomoč Armeniji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Armeniji (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS)) | 115 |
| 2010/C 285E/22 | Makrofinančna pomoč Srbiji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Srbiji (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS)) | 116 |
| 2010/C 285E/23 | Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS)) | 117 |
| 2010/C 285E/24 | Skupni sistem davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS)) | 118 |
| 2010/C 285E/25 | Spremembe prilog II in III h Konvenciji OSPAR *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi, v imenu Evropske skupnosti, sprememb Priloge II in Priloge III h Konvenciji o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR) v zvezi s shranjevanjem tokov ogljikovega dioksida v geoloških formacijah (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS)) | 121 |
| 2010/C 285E/26 | Sporazum ES/Danska o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih in gospodarskih zadevah (sprememba Sklepa št. 2006/326/ES) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/326/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS)) | 123 |
| 2010/C 285E/27 | Sporazum ES/Danska o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/325/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS)) | 124 |
| 2010/C 285E/28 | Obnovitveni načrti za grenlandsko morsko ploščo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS)) | 125 |
| 2010/C 285E/29 | Pristop ES h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi s strani Evropske skupnosti Sporazuma o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS)) | 126 |
| 2010/C 285E/30 | Protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti, s strani Evropske skupnosti (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS)) | 127 |
| 2010/C 285E/31 | Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del (KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD)) | 128 |
| 2010/C 285E/32 | Uporaba informacijske tehnologije za carinske namene *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o pobudi Francoske republike za sprejetje sklepa Sveta o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS)) | 129 |
| | Sreda, 25. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/33 | Označevanje pnevmatik glede na izkoristek goriva ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD)) | 150 |
| PRILOGA | 151 |
| 2010/C 285E/34 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Belgija - tekstilni sektor in Irska - DellResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD)) | 151 |
| PRILOGA | 154 |
| | Četrtek, 26. novembra 2009 |
| 2010/C 285E/35 | Evropsko leto prostovoljstva (2011) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu odločbe Sveta o evropskem letu prostovoljstva (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS)) | 156 |
| 2010/C 285E/36 | Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Ukrajino *Odbor za industrijo, raziskave in energetiko Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS)) | 170 |
| 2010/C 285E/37 | Mandat za mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Memorandum o ustanovitvi sekretariata mednarodnega partnerstva za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti pri Mednarodni agenciji za energijo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o podpisu Mandata za mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Memoranduma o ustanovitvi sekretariata mednarodnega partnerstva za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti pri Mednarodni agenciji za energijo s strani Evropske skupnosti (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS)) | 171 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 24. novembra 2009

2010/C 285E/17

Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***IIIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o skupnem besedilu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, ki ga je odobril Spravni odbor (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

111

2010/C 285E/18

Statistični podatki o pesticidih ***IIIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih, ki ga je odobril spravni odbor (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

112

2010/C 285E/19

Finančna pomoč Skupnosti na področju vseevropskih omrežij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (kodificirana različica) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

113

2010/C 285E/20

Makrofinančna pomoč Gruziji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

114

2010/C 285E/21

Makrofinančna pomoč Armeniji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Armeniji (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

115

2010/C 285E/22

Makrofinančna pomoč Srbiji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Srbiji (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

116

2010/C 285E/23

Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

117

2010/C 285E/24

Skupni sistem davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

118

2010/C 285E/25

Spremembe prilog II in III h Konvenciji OSPAR *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi, v imenu Evropske skupnosti, sprememb Priloge II in Priloge III h Konvenciji o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR) v zvezi s shranjevanjem tokov ogljikovega dioksida v geoloških formacijah (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

121

2010/C 285E/26

Sporazum ES/Danska o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih in gospodarskih zadevah (sprememba Sklepa št. 2006/326/ES) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/326/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

123

2010/C 285E/27

Sporazum ES/Danska o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/325/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

124

2010/C 285E/28

Obnovitveni načrti za grenlandsko morsko ploščo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

125

2010/C 285E/29

Pristop ES h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi s strani Evropske skupnosti Sporazuma o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

126

2010/C 285E/30

Protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti, s strani Evropske skupnosti (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

127

2010/C 285E/31

Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del (KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

128

2010/C 285E/32

Uporaba informacijske tehnologije za carinske namene *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o pobudi Francoske republike za sprejetje sklepa Sveta o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

129

Sreda, 25. novembra 2009

2010/C 285E/33

Označevanje pnevmatik glede na izkoristek goriva ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

150

PRILOGA

PRILOGA

151

2010/C 285E/34

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Belgija - tekstilni sektor in Irska - DellResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

151

PRILOGA

PRILOGA

154

Četrtek, 26. novembra 2009

2010/C 285E/35

Evropsko leto prostovoljstva (2011) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu odločbe Sveta o evropskem letu prostovoljstva (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

156

2010/C 285E/36

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Ukrajino *Odbor za industrijo, raziskave in energetiko Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

170

2010/C 285E/37

Mandat za mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Memorandum o ustanovitvi sekretariata mednarodnega partnerstva za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti pri Mednarodni agenciji za energijo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o podpisu Mandata za mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Memoranduma o ustanovitvi sekretariata mednarodnega partnerstva za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti pri Mednarodni agenciji za energijo s strani Evropske skupnosti (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

171

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2009—2010 Seje: 24.–26. novembra 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 95 E, 15.4.2010. Sprejeta besedila z dne 25. novembra 2009, ki zadevajo razrešnice v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto 2007, so bila objavljena v UL L 19 z dne 23.1.2010. SPREJETA BESEDILA

Sreda, 25. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/1

---

Sreda, 25. novembra 2009Konferenca o podnebnih spremembah v Københavnu

P7_TA(2009)0089

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15)

2010/C 285 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) ter Kjotskega protokola k tej konvenciji,

ob upoštevanju akcijskega načrta z Balija (Sklep 1/COP 13),

ob upoštevanju prihajajoče petnajste konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 15) in pete konference pogodbenic v obliki sestanka pogodbenic Kjotskega protokola (COP/MOP 5), ki bosta od 7. do 18. decembra 2009 v Københavnu na Danskem,

ob upoštevanju podnebnega in energetskega svežnja, ki ga je Parlament sprejel dne 17. decembra 2008, zlasti Direktive 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (1) ter o Odločbi št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (2),

ob upoštevanju Direktive 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. septembra 2009 z naslovom Povečevanje mednarodne finančne podpore za zaščito podnebja: evropski načrt za dogovor v Københavnu (KOM(2009)0475),

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (4) in 11. marca 2009„o strategiji EU za vseobsegajoči sporazum o podnebnih spremembah v Københavnu in ustrezno financiranje politike o podnebnih spremembah“ (5),

ob upoštevanju Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije z naslovom „Evropsko soglasje“ (6) z dne 20. decembra 2005, zlasti točk 22, 38, 75, 76 in 105 te izjave,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 29. in 30 oktobra 2009,

ob upoštevanju svoje resolucije o oblikovanju Globalnega zavezništva „o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju“ z dne 21. oktobra 2008 (7),

ob upoštevanju člena 110(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker bodo decembra 2009 v Københavnu sklenjena pogajanja o celovitem mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012, ker bi moral biti ta sporazum pravno zavezujoč in skladen z najnovejšimi znanstvenimi dokazi, ki kažejo, da se podnebje spreminja hitreje in močneje, kot je bilo doslej ocenjeno, ter s t. i. ciljem o 2 C (tj. da se dvig povprečne skupne letne temperature površja omeji na 2 C nad predindustrijsko ravnjo), |
| --- | --- |

A.

ker bodo decembra 2009 v Københavnu sklenjena pogajanja o celovitem mednarodnem sporazumu o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012, ker bi moral biti ta sporazum pravno zavezujoč in skladen z najnovejšimi znanstvenimi dokazi, ki kažejo, da se podnebje spreminja hitreje in močneje, kot je bilo doslej ocenjeno, ter s t. i. ciljem o 2 C (tj. da se dvig povprečne skupne letne temperature površja omeji na 2 C nad predindustrijsko ravnjo),

| B. | ker je za izpolnitev cilja o 2 C nujno, da razvite države prevzamejo vodilno vlogo z bistvenim znižanjem svojih emisij ter da države v razvoju prav tako prispevajo k doseganju tega cilja, |
| --- | --- |

B.

ker je za izpolnitev cilja o 2 C nujno, da razvite države prevzamejo vodilno vlogo z bistvenim znižanjem svojih emisij ter da države v razvoju prav tako prispevajo k doseganju tega cilja,

| C. | ker so države v razvoju najmanj prispevale k podnebnim spremembam, soočajo pa se z najhujšimi posledicami, in ker podnebne spremembe ogrožajo 40 % mednarodnih naložb za zmanjšanje revščine ter s tem učinkovitost in trajnost razvojnih prizadevanj; ker se jasno kaže potreba po večji usklajenosti, komplementarnosti in skladnosti med pobudami v zvezi s podnebnimi spremembami in razvojnimi pobudami, |
| --- | --- |

C.

ker so države v razvoju najmanj prispevale k podnebnim spremembam, soočajo pa se z najhujšimi posledicami, in ker podnebne spremembe ogrožajo 40 % mednarodnih naložb za zmanjšanje revščine ter s tem učinkovitost in trajnost razvojnih prizadevanj; ker se jasno kaže potreba po večji usklajenosti, komplementarnosti in skladnosti med pobudami v zvezi s podnebnimi spremembami in razvojnimi pobudami,

| D. | ker se lahko zaradi podnebnih sprememb poveča nevarnost konfliktov v zvezi z naravnimi viri, zlasti zaradi krčenja obdelovalne zemlje, vedno večjega pomanjkanja vode in krčenja gozdov ali zaradi migracij, ki jih povzročijo podnebne spremembe; ker je treba upoštevati tudi morebitni vpliv na javno zdravje, |
| --- | --- |

D.

ker se lahko zaradi podnebnih sprememb poveča nevarnost konfliktov v zvezi z naravnimi viri, zlasti zaradi krčenja obdelovalne zemlje, vedno večjega pomanjkanja vode in krčenja gozdov ali zaradi migracij, ki jih povzročijo podnebne spremembe; ker je treba upoštevati tudi morebitni vpliv na javno zdravje,

| E. | ker krčenje gozdov povzroča okoli 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, je glavni razlog za izgubljanje biotske raznovrstnosti in resno ogroža razvoj, zlasti preživetje revnih, |
| --- | --- |

E.

ker krčenje gozdov povzroča okoli 20 % svetovnih emisij toplogrednih plinov, je glavni razlog za izgubljanje biotske raznovrstnosti in resno ogroža razvoj, zlasti preživetje revnih,

| F. | ker so potrebni bistveno večji finančni viri, da bi omogočili izvedbo potrebnih omilitvenih in prilagoditvenih ukrepov v državah v razvoju, se pravi da bi bilo treba za spopadanje s podnebnimi spremembami sprostiti sredstva podobno zavzeto kot pri spopadanju s sedanjo finančno krizo, |
| --- | --- |

F.

ker so potrebni bistveno večji finančni viri, da bi omogočili izvedbo potrebnih omilitvenih in prilagoditvenih ukrepov v državah v razvoju, se pravi da bi bilo treba za spopadanje s podnebnimi spremembami sprostiti sredstva podobno zavzeto kot pri spopadanju s sedanjo finančno krizo,

| G. | ker večina denarja, namenjenega za podnebne spremembe, prihaja iz proračunov uradne razvojne pomoči, torej se sredstva, namenjena za razvojno pomoč, preusmerjajo drugam, to pa močno ovira zmanjševanje revščine in doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

G.

ker večina denarja, namenjenega za podnebne spremembe, prihaja iz proračunov uradne razvojne pomoči, torej se sredstva, namenjena za razvojno pomoč, preusmerjajo drugam, to pa močno ovira zmanjševanje revščine in doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

| H. | ker bo imel obvezujoč mednarodni okvir za zmanjšanje emisij na potrebno stopnjo hkrati tudi velike neposredne koristi za svetovno zdravje in ker brez takšnega okvira obstaja nevarnost stagniranja ali nazadovanja pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

H.

ker bo imel obvezujoč mednarodni okvir za zmanjšanje emisij na potrebno stopnjo hkrati tudi velike neposredne koristi za svetovno zdravje in ker brez takšnega okvira obstaja nevarnost stagniranja ali nazadovanja pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja,

| I. | ker je Evropska unija edina regionalna enota v svetu, ki si je zastavila zavezujoče cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, tako da je sprejela omenjeni podnebni in energetski sveženj, ki sestoji iz zakonodajnih ukrepov za uresničitev 20-odstotnega enostranskega znižanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 v primerjavi z letom 1990 z obvezo, da to znižanje znaša 30 % ali glede na najnovejša znanstvena spoznanja tudi več, če se v Københavnu doseže dovolj ambiciozen in obvezujoč mednarodni sporazum, ki bo od drugih razvitih držav zahteval podobna prizadevanja, od gospodarsko bolj razvitih držav v razvoju pa primerne prispevke, sorazmerne z njihovo odgovornostjo in zmožnostmi, |
| --- | --- |

I.

ker je Evropska unija edina regionalna enota v svetu, ki si je zastavila zavezujoče cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, tako da je sprejela omenjeni podnebni in energetski sveženj, ki sestoji iz zakonodajnih ukrepov za uresničitev 20-odstotnega enostranskega znižanja emisij toplogrednih plinov do leta 2020 v primerjavi z letom 1990 z obvezo, da to znižanje znaša 30 % ali glede na najnovejša znanstvena spoznanja tudi več, če se v Københavnu doseže dovolj ambiciozen in obvezujoč mednarodni sporazum, ki bo od drugih razvitih držav zahteval podobna prizadevanja, od gospodarsko bolj razvitih držav v razvoju pa primerne prispevke, sorazmerne z njihovo odgovornostjo in zmožnostmi,

| J. | ker je za pospešitev inovacij ter njihove predstavitve in uporabe, kar bi vsem državam omogočilo dostop do trajnostnih tehnologij po razumnih cenah, potrebno globalno preoblikovanje tehnologije in tehnološkega sodelovanja, |
| --- | --- |

J.

ker je za pospešitev inovacij ter njihove predstavitve in uporabe, kar bi vsem državam omogočilo dostop do trajnostnih tehnologij po razumnih cenah, potrebno globalno preoblikovanje tehnologije in tehnološkega sodelovanja,

| K. | ker ima energetska učinkovitost ključno vlogo pri omejevanju emisij CO2, zlasti nedavne pobude o energetski učinkovitosti stavb in predpisi o energijskem označevanju, |
| --- | --- |

K.

ker ima energetska učinkovitost ključno vlogo pri omejevanju emisij CO2, zlasti nedavne pobude o energetski učinkovitosti stavb in predpisi o energijskem označevanju,

| L. | ker bi ambiciozni podnebni ukrepi prispevali k reševanju sedanje gospodarske krize z ustvarjanjem novih delovnih mest in povečano gospodarsko dejavnostjo in ker je po mnenju Mednarodne agencije za energijo v Københavnu nujno potrebno doseči ambiciozen sporazum, da bi naložbe, ki jih je kriza zadržala, preusmerili v okoljsko trajnostne naložbe, |
| --- | --- |

L.

ker bi ambiciozni podnebni ukrepi prispevali k reševanju sedanje gospodarske krize z ustvarjanjem novih delovnih mest in povečano gospodarsko dejavnostjo in ker je po mnenju Mednarodne agencije za energijo v Københavnu nujno potrebno doseči ambiciozen sporazum, da bi naložbe, ki jih je kriza zadržala, preusmerili v okoljsko trajnostne naložbe,

| M. | ker so številne tretje države sprejele ukrepe za spopadanje s podnebnimi spremembami, kot je določitev ciljev o znižanju emisij, |
| --- | --- |

M.

ker so številne tretje države sprejele ukrepe za spopadanje s podnebnimi spremembami, kot je določitev ciljev o znižanju emisij,

| N. | ker je nujno potreben celovit sporazum v Københavnu, da bi rešili vprašanje selitve virov CO2 in vzpostavili enake pogoje glede na odločitev o 30-odstotnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

N.

ker je nujno potreben celovit sporazum v Københavnu, da bi rešili vprašanje selitve virov CO2 in vzpostavili enake pogoje glede na odločitev o 30-odstotnemu zmanjšanju emisij toplogrednih plinov,

| O. | ker je za učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov potreben celosten pristop, ki bo obsegal vse sektorje proizvodnje in mobilnosti, ki povzročajo emisije, in ki ga je treba preučiti v okviru uspešnega prehoda k trajnostnemu gospodarskemu modelu, ki bo zagotovil neločljivo povezavo med kakovostjo okolja ter gospodarsko rastjo, ustvarjanjem bogastva in tehnološkim napredkom, |
| --- | --- |

O.

ker je za učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov potreben celosten pristop, ki bo obsegal vse sektorje proizvodnje in mobilnosti, ki povzročajo emisije, in ki ga je treba preučiti v okviru uspešnega prehoda k trajnostnemu gospodarskemu modelu, ki bo zagotovil neločljivo povezavo med kakovostjo okolja ter gospodarsko rastjo, ustvarjanjem bogastva in tehnološkim napredkom,

Namen

| 1. | poziva EU, naj še naprej razvija zunanjo podnebno politiko in z enoglasnim nastopom ohrani vodilno vlogo na pogajanjih v okviru COP 15 ter si pri pogovorih z mednarodnimi partnerji še naprej zavzeto prizadeva, da bi v Københavnu dosegla ambiciozen in pravno zavezujoč mednarodni sporazum, ki bo v skladu z najnovejšimi dosežki v znanosti in ciljem o 2 C; |
| --- | --- |

1.

poziva EU, naj še naprej razvija zunanjo podnebno politiko in z enoglasnim nastopom ohrani vodilno vlogo na pogajanjih v okviru COP 15 ter si pri pogovorih z mednarodnimi partnerji še naprej zavzeto prizadeva, da bi v Københavnu dosegla ambiciozen in pravno zavezujoč mednarodni sporazum, ki bo v skladu z najnovejšimi dosežki v znanosti in ciljem o 2 C;

| 2. | poudarja, da morajo pogodbenice do konca tega leta v Københavnu doseči pravno zavezujoč sporazum o ciljih ublažitve in financiranja za industrializirane države ter v prvih mesecih leta 2010 določiti uradni postopek, ki bo pripeljal do pravno zavezujočega celovitega podnebnega sporazuma z začetkom veljavnosti 1. januarja 2013; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo pogodbenice do konca tega leta v Københavnu doseči pravno zavezujoč sporazum o ciljih ublažitve in financiranja za industrializirane države ter v prvih mesecih leta 2010 določiti uradni postopek, ki bo pripeljal do pravno zavezujočega celovitega podnebnega sporazuma z začetkom veljavnosti 1. januarja 2013;

| 3. | poziva voditelje držav ali vlad vseh udeleženk konference COP 15, naj to temo postavijo na prvo mesto prednostnih nalog in dajo politični zgled, ter poudarja, kako pomembno je, da se ti voditelji držav ali vlad udeležijo tistega dela konference COP 15, ki bo na visoki ravni, da se ne bi zgodilo, da sporazum o občutnih in dolgoročnih nacionalnih zavezah ne bi bil sklenjen, ker prisotni pogajalci ne bi imeli potrebnega političnega mandata ali pristojnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva voditelje držav ali vlad vseh udeleženk konference COP 15, naj to temo postavijo na prvo mesto prednostnih nalog in dajo politični zgled, ter poudarja, kako pomembno je, da se ti voditelji držav ali vlad udeležijo tistega dela konference COP 15, ki bo na visoki ravni, da se ne bi zgodilo, da sporazum o občutnih in dolgoročnih nacionalnih zavezah ne bi bil sklenjen, ker prisotni pogajalci ne bi imeli potrebnega političnega mandata ali pristojnosti;

| 4. | poudarja, da je za zagotovitev nadaljevanja obveznosti po izteku prvega zavezujočega obdobja iz Kjotskega protokola nujno, da se zaključijo pogajanja v Københavnu o sporazumu za obdobje po letu 2012, in poleg tega opozarja, da lahko nadaljnje odlašanje svetovnega ukrepanja privede do tega, da prihodnje generacije ne bodo več mogle obvladati podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je za zagotovitev nadaljevanja obveznosti po izteku prvega zavezujočega obdobja iz Kjotskega protokola nujno, da se zaključijo pogajanja v Københavnu o sporazumu za obdobje po letu 2012, in poleg tega opozarja, da lahko nadaljnje odlašanje svetovnega ukrepanja privede do tega, da prihodnje generacije ne bodo več mogle obvladati podnebnih sprememb;

Obveznosti zmanjševanja emisij

| 5. | poudarja, da bi moral ta mednarodni sporazum temeljiti na načelu o skupnih, a različnih odgovornostih, pri čemer bi morale industrializirane države prevzeti vodilno vlogo pri zmanjševanju domačih emisij, meni pa, da bi morale Kitajska, Indija in Brazilija, glede na svojo gospodarsko velikost obvezati k sprejetju podobnih ciljev glede zmanjšanja emisij kot industrializirane države, medtem ko bi morale druge države v vzponu v skladu z akcijskim načrtom z Balija sprejeti ustrezne nacionalne omilitvene ukrepe v smeri trajnostnega razvoja, ki bi jih s tehnologijo, financiranjem in krepitvijo zmogljivosti podprle in omogočile razvite države na merljiv in preverljiv način, tako da bi bilo mogoče o ukrepih poročati, ob tem pa bi pri prenosu tehnologije ustrezno upoštevale varstvo pravic industrijske lastnine in posebne potrebe najmanj razvitih držav; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi moral ta mednarodni sporazum temeljiti na načelu o skupnih, a različnih odgovornostih, pri čemer bi morale industrializirane države prevzeti vodilno vlogo pri zmanjševanju domačih emisij, meni pa, da bi morale Kitajska, Indija in Brazilija, glede na svojo gospodarsko velikost obvezati k sprejetju podobnih ciljev glede zmanjšanja emisij kot industrializirane države, medtem ko bi morale druge države v vzponu v skladu z akcijskim načrtom z Balija sprejeti ustrezne nacionalne omilitvene ukrepe v smeri trajnostnega razvoja, ki bi jih s tehnologijo, financiranjem in krepitvijo zmogljivosti podprle in omogočile razvite države na merljiv in preverljiv način, tako da bi bilo mogoče o ukrepih poročati, ob tem pa bi pri prenosu tehnologije ustrezno upoštevale varstvo pravic industrijske lastnine in posebne potrebe najmanj razvitih držav;

| 6. | meni, da bi moral sporazum v Københavnu pogodbenice zavezati k obveznim zmanjšanjem in za kršitve določiti mednarodni sistem sankcij, ki ga je treba še oblikovati; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral sporazum v Københavnu pogodbenice zavezati k obveznim zmanjšanjem in za kršitve določiti mednarodni sistem sankcij, ki ga je treba še oblikovati;

| 7. | opozarja, da bi moral mednarodni sporazum zagotoviti skupno znižanje emisij toplogrednih plinov v razvitih državah za leto 2020 glede na leto 1990 čimvišje v razponu 25-40 %, ki ga priporoča četrto ocenjevalno poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ter da nedavni znanstveni podatki kažejo, da je potrebno najmanj 40-odstotno znižanje emisij, ter poziva, naj bodo ta znižanja dosežena na domačih tleh; opozarja, da bi bilo treba določiti dolgoročni cilj znižanja emisij v EU in ostalih razvitih državah vsaj za 80 % za leto 2050 glede na leto 1990; opozarja, da bi se morale globalne emisije toplogrednih plinov začeti zniževati najpozneje leta 2015; poudarja, da morajo biti cilji znižanja v mednarodnem sporazumu skladni s ciljem o 2°C in najnovejšimi znanstvenimi spoznanji; zato poziva k rednim pregledom sporazuma vsakih pet let, da bi zagotovili dovolj ambiciozne cilje znižanja za dosego cilja o 2 C ter da bodo ti cilji v koraku z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji; poziva k vzpostavitvi svetovnega mehanizma za izračunavanje emisij ogljika; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da bi moral mednarodni sporazum zagotoviti skupno znižanje emisij toplogrednih plinov v razvitih državah za leto 2020 glede na leto 1990 čimvišje v razponu 25-40 %, ki ga priporoča četrto ocenjevalno poročilo medvladnega foruma o podnebnih spremembah, ter da nedavni znanstveni podatki kažejo, da je potrebno najmanj 40-odstotno znižanje emisij, ter poziva, naj bodo ta znižanja dosežena na domačih tleh; opozarja, da bi bilo treba določiti dolgoročni cilj znižanja emisij v EU in ostalih razvitih državah vsaj za 80 % za leto 2050 glede na leto 1990; opozarja, da bi se morale globalne emisije toplogrednih plinov začeti zniževati najpozneje leta 2015; poudarja, da morajo biti cilji znižanja v mednarodnem sporazumu skladni s ciljem o 2°C in najnovejšimi znanstvenimi spoznanji; zato poziva k rednim pregledom sporazuma vsakih pet let, da bi zagotovili dovolj ambiciozne cilje znižanja za dosego cilja o 2 C ter da bodo ti cilji v koraku z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji; poziva k vzpostavitvi svetovnega mehanizma za izračunavanje emisij ogljika;

| 8. | poziva EU, naj pojasni, pod kakšnimi pogoji bi povečala svojo obvezo za zmanjšanje emisij, upoštevajoč najnovejša znanstvena priporočila, ki pozivajo k obvezi, da se emisije zmanjšajo za 40 odstotkov; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, naj pojasni, pod kakšnimi pogoji bi povečala svojo obvezo za zmanjšanje emisij, upoštevajoč najnovejša znanstvena priporočila, ki pozivajo k obvezi, da se emisije zmanjšajo za 40 odstotkov;

| 9. | poziva k vključitvi zahtev po poročanju v sporazum v Københavnu, v skladu s katerim bi morale pogodbenice iz Priloge I pripraviti akcijske načrte za zmanjšanje emisij v obdobju do leta 2050 skladno z mejo 2 C; |
| --- | --- |

9.

poziva k vključitvi zahtev po poročanju v sporazum v Københavnu, v skladu s katerim bi morale pogodbenice iz Priloge I pripraviti akcijske načrte za zmanjšanje emisij v obdobju do leta 2050 skladno z mejo 2 C;

| 10. | spoštuje odločitev Japonske, ki se je obvezala, da bo svoje izpuste do leta 2020 zmanjšala za 25 %, in pozdravlja pozitivne znake iz Kitajske; glede na te težnje izrecno poziva ZDA, naj določijo zavezujoče cilje, za katerimi so stremeli v predvolilnem boju, in s tem jasno sporočijo, da želijo vodilne razvite države nadaljevati boj proti podnebnim spremembam; ob tem poudarja, da je zelo pomembno, da k temu prispeva tudi Indija; |
| --- | --- |

10.

spoštuje odločitev Japonske, ki se je obvezala, da bo svoje izpuste do leta 2020 zmanjšala za 25 %, in pozdravlja pozitivne znake iz Kitajske; glede na te težnje izrecno poziva ZDA, naj določijo zavezujoče cilje, za katerimi so stremeli v predvolilnem boju, in s tem jasno sporočijo, da želijo vodilne razvite države nadaljevati boj proti podnebnim spremembam; ob tem poudarja, da je zelo pomembno, da k temu prispeva tudi Indija;

| 11. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 10. septembra 2009„Povečevanje mednarodne finančne podpore za zaščito podnebja: evropski načrt za dogovor v Københavnu“ kot pomemben korak v razpravi in zlasti poudarja vlogo Parlamenta kot proračunskega organa; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 10. septembra 2009„Povečevanje mednarodne finančne podpore za zaščito podnebja: evropski načrt za dogovor v Københavnu“ kot pomemben korak v razpravi in zlasti poudarja vlogo Parlamenta kot proračunskega organa;

| 12. | opozarja, da bi bilo treba z mednarodnim sporazumom zagotoviti tudi omejitev povečanja skupnih emisij v državah v razvoju na 15 do 30 % pod njihovo običajno rastjo ter tako zagotoviti uresničitev cilja o 2oC; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da bi bilo treba z mednarodnim sporazumom zagotoviti tudi omejitev povečanja skupnih emisij v državah v razvoju na 15 do 30 % pod njihovo običajno rastjo ter tako zagotoviti uresničitev cilja o 2oC;

| 13. | poudarja, da držav, ki niso navedene v prilogi I, ne moremo obravnavati kot skupino, saj imajo drugačne zmogljivosti za vlaganje v blaženje in uravnavanje podnebnih sprememb ter za prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da držav, ki niso navedene v prilogi I, ne moremo obravnavati kot skupino, saj imajo drugačne zmogljivosti za vlaganje v blaženje in uravnavanje podnebnih sprememb ter za prilagajanje nanje;

| 14. | poziva EU, naj udeležence konference COP 15 spodbudi k oblikovanju skupne vizije za leto 2050 in naprej; |
| --- | --- |

14.

poziva EU, naj udeležence konference COP 15 spodbudi k oblikovanju skupne vizije za leto 2050 in naprej;

| 15. | nadalje opozarja na priporočilo, naj se nekatera načela, sprejeta v podnebnem in energetskem svežnju, uporabijo kot osnova za mednarodni sporazum, zlasti za zavezujoči linearni trend za obveze razvitih držav, razlikovanje glede na preverjene emisije ter bruto domači proizvod (BDP) in okrepljen režim skladnosti z letnim količnikom zmanjševanja; |
| --- | --- |

15.

nadalje opozarja na priporočilo, naj se nekatera načela, sprejeta v podnebnem in energetskem svežnju, uporabijo kot osnova za mednarodni sporazum, zlasti za zavezujoči linearni trend za obveze razvitih držav, razlikovanje glede na preverjene emisije ter bruto domači proizvod (BDP) in okrepljen režim skladnosti z letnim količnikom zmanjševanja;

Financiranje

| 16. | poudarja, da bi lahko sporazum v Københavnu ponudil potrebno spodbudo za „zeleni New Deal“, ki bo dal zagon trajnostni družbeni in gospodarski rasti, spodbudil okoljsko trajnostne tehnologije, obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, zmanjšal porabo energije ter zagotovil nova delovna mesta in socialno kohezijo tako v razvitih državah kot v državah v razvoju; ugotavlja tudi, da je treba nameniti posebno pozornost vidikom javnega zdravja v zvezi s podnebnimi spremembami; opozarja na Sternovo poročilo o ekonomiki podnebnih sprememb, kjer so predstavljene jasne ekonomske spodbude, naj mednarodna skupnost čim prej ukrepa v boju proti podnebnim spremembam; se zaveda, da bodo vnaprejšnje naložbe javnega sektorja v infrastrukturo trajnostne energije ter v dopolnilne raziskave in razvoj znižale socialne stroške podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi lahko sporazum v Københavnu ponudil potrebno spodbudo za „zeleni New Deal“, ki bo dal zagon trajnostni družbeni in gospodarski rasti, spodbudil okoljsko trajnostne tehnologije, obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, zmanjšal porabo energije ter zagotovil nova delovna mesta in socialno kohezijo tako v razvitih državah kot v državah v razvoju; ugotavlja tudi, da je treba nameniti posebno pozornost vidikom javnega zdravja v zvezi s podnebnimi spremembami; opozarja na Sternovo poročilo o ekonomiki podnebnih sprememb, kjer so predstavljene jasne ekonomske spodbude, naj mednarodna skupnost čim prej ukrepa v boju proti podnebnim spremembam; se zaveda, da bodo vnaprejšnje naložbe javnega sektorja v infrastrukturo trajnostne energije ter v dopolnilne raziskave in razvoj znižale socialne stroške podnebnih sprememb;

| 17. | poudarja, da bo do dejavne udeležbe vseh držav pri soočanju s podnebnimi izzivi prišlo le, če bodo lahko države v razvoju in gospodarstva v vzponu ohranila trajnostno gospodarsko rast; zato poziva k bolj integriranim političnim odzivom na razvojne in podnebne izzive; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bo do dejavne udeležbe vseh držav pri soočanju s podnebnimi izzivi prišlo le, če bodo lahko države v razvoju in gospodarstva v vzponu ohranila trajnostno gospodarsko rast; zato poziva k bolj integriranim političnim odzivom na razvojne in podnebne izzive;

| 18. | opozarja, da so podnebne spremembe izziv, za katerega ni posplošene politične rešitve, da pa bi kombinacija obstoječih možnosti in bistveno povečanje učinkovitosti na vseh področjih gospodarstva in družbe tako v razvitih državah kot tudi v državah v razvoju prispevala k rešitvi težav z viri in njihovo porazdelitvijo ter utrla pot tretji industrijski revoluciji; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da so podnebne spremembe izziv, za katerega ni posplošene politične rešitve, da pa bi kombinacija obstoječih možnosti in bistveno povečanje učinkovitosti na vseh področjih gospodarstva in družbe tako v razvitih državah kot tudi v državah v razvoju prispevala k rešitvi težav z viri in njihovo porazdelitvijo ter utrla pot tretji industrijski revoluciji;

| 19. | poudarja, da bodo posledice podnebnih sprememb še bolj prizadele ljudi v državah v razvoju in je torej tudi v interesu teh držav, da prispevajo k uspešni sklenitvi sporazuma o varstvu podnebja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bodo posledice podnebnih sprememb še bolj prizadele ljudi v državah v razvoju in je torej tudi v interesu teh držav, da prispevajo k uspešni sklenitvi sporazuma o varstvu podnebja;

| 20. | poudarja odgovornost razvitih držav, da zagotovijo zadostno, trajnostno in predvidljivo finančno in tehnično podporo državam v razvoju, ki jim bo omogočila, da se zavežejo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, prilagodijo posledicam podnebnih sprememb ter zmanjšajo emisije iz krčenja in degradacije gozdov, ter da okrepijo dejavnosti v zvezi s krepitvijo zmogljivosti, da bodo ustregle zavezam iz prihodnjega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

20.

poudarja odgovornost razvitih držav, da zagotovijo zadostno, trajnostno in predvidljivo finančno in tehnično podporo državam v razvoju, ki jim bo omogočila, da se zavežejo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, prilagodijo posledicam podnebnih sprememb ter zmanjšajo emisije iz krčenja in degradacije gozdov, ter da okrepijo dejavnosti v zvezi s krepitvijo zmogljivosti, da bodo ustregle zavezam iz prihodnjega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah;

| 21. | vztraja, da morajo biti takšne zaveze k zagotavljanju zahtevane predvidljive finančne podpore za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje v povezavi z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja nove in dodatne poleg uradne razvojne pomoči ter ne smejo biti odvisne od proračunskih postopkov držav članic; opozarja, da se sredstev ne sme deliti v obliki ugodnih posojil, ampak kot nepovratna sredstva; opozarja tudi na že obstoječe zaveze uradne razvojne pomoči (cilj je doseči 0,7 % BDP do leta 2015); |
| --- | --- |

21.

vztraja, da morajo biti takšne zaveze k zagotavljanju zahtevane predvidljive finančne podpore za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje v povezavi z Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja nove in dodatne poleg uradne razvojne pomoči ter ne smejo biti odvisne od proračunskih postopkov držav članic; opozarja, da se sredstev ne sme deliti v obliki ugodnih posojil, ampak kot nepovratna sredstva; opozarja tudi na že obstoječe zaveze uradne razvojne pomoči (cilj je doseči 0,7 % BDP do leta 2015);

| 22. | poudarja, da je treba za sklenitev ambicioznega sporazuma v Københavnu hitro pridobiti mednarodno javno podporo, ter poziva EU, naj se zaveže vsaj za skupna finančna sredstva v višini 5–7 milijard EUR letno za obdobje 2010–2012, kolikor je predvideno v oceni Komisije; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba za sklenitev ambicioznega sporazuma v Københavnu hitro pridobiti mednarodno javno podporo, ter poziva EU, naj se zaveže vsaj za skupna finančna sredstva v višini 5–7 milijard EUR letno za obdobje 2010–2012, kolikor je predvideno v oceni Komisije;

| 23. | opozarja, da skupni prispevek EU k prizadevanjem držav v razvoju za blažitev posledic in njihovim potrebam po prilagoditvi ne bi smel biti nižji od 30 000 milijonov EUR letno do 2020; ta vsota se lahko poviša z novimi spoznanji o resnosti podnebnih sprememb in obsegu s tem povezanih stroškov; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da skupni prispevek EU k prizadevanjem držav v razvoju za blažitev posledic in njihovim potrebam po prilagoditvi ne bi smel biti nižji od 30 000 milijonov EUR letno do 2020; ta vsota se lahko poviša z novimi spoznanji o resnosti podnebnih sprememb in obsegu s tem povezanih stroškov;

| 24. | poziva mednarodno skupnost, naj znatno poveča finančno podporo državam v razvoju za prilagoditev na podnebne spremembe in ublažitev njihovih posledic, tako da preuči druge inovativne finančne mehanizme (npr. odpis dolga v zameno za okoljevarstvene ukrepe); |
| --- | --- |

24.

poziva mednarodno skupnost, naj znatno poveča finančno podporo državam v razvoju za prilagoditev na podnebne spremembe in ublažitev njihovih posledic, tako da preuči druge inovativne finančne mehanizme (npr. odpis dolga v zameno za okoljevarstvene ukrepe);

| 25. | poudarja, da bi bilo treba velik del prihodkov iz licitiranja s certifikati v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, zlasti iz licitiranja za letalski in pomorski promet, nameniti državam v razvoju, da se jim omogoči spopadanje s podnebnimi spremembami ter prilagajanje nanje; vendar poudarja, da več kot 50 % emisij EU ni zajetih v sistemu EU za trgovanje z emisijami, ki velja od leta 2005; zato opozarja, da je treba oblikovati druge strategije, da bodo vse gospodarske panoge, ne le industrija, zlasti pa države članice prevzele breme zmanjševanja emisij in svojo odgovornost; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi bilo treba velik del prihodkov iz licitiranja s certifikati v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami, zlasti iz licitiranja za letalski in pomorski promet, nameniti državam v razvoju, da se jim omogoči spopadanje s podnebnimi spremembami ter prilagajanje nanje; vendar poudarja, da več kot 50 % emisij EU ni zajetih v sistemu EU za trgovanje z emisijami, ki velja od leta 2005; zato opozarja, da je treba oblikovati druge strategije, da bodo vse gospodarske panoge, ne le industrija, zlasti pa države članice prevzele breme zmanjševanja emisij in svojo odgovornost;

| 26. | poudarja, da se je treba pri bližajočem se pregledu proračuna EU osredotočiti na zagotovitev zadostnih sredstev za ukrepe za zaščito pred podnebnimi spremembami in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se je treba pri bližajočem se pregledu proračuna EU osredotočiti na zagotovitev zadostnih sredstev za ukrepe za zaščito pred podnebnimi spremembami in prilagajanje nanje;

| 27. | priporoča, da razvite države namenijo delež svojega bruto domačega proizvoda za oblikovanje sklada za sodelovanje pri uvajanju tehnologij za čisto energijo, ki ne bo odvisen od obstoječih skladov za razvojno pomoč; |
| --- | --- |

27.

priporoča, da razvite države namenijo delež svojega bruto domačega proizvoda za oblikovanje sklada za sodelovanje pri uvajanju tehnologij za čisto energijo, ki ne bo odvisen od obstoječih skladov za razvojno pomoč;

| 28. | podpira norveški predlog o trgovanju s pravicami (dodeljene količine) ter predloga Danske in Mehike; |
| --- | --- |

28.

podpira norveški predlog o trgovanju s pravicami (dodeljene količine) ter predloga Danske in Mehike;

| 29. | poziva, naj se v strukturah upravljanja financ za varstvo podnebja, vzpostavljenih po københavnskem sporazumu, zagotovi enaka zastopanost razvitih držav in držav v razvoju; poleg tega poudarja, da bi bilo treba uporabiti izkušnje iz razvojne politike in ustaljena načela, na primer načelo „dobrega upravljanja“, da bi zagotovili uporabo finančnih transferjev na trajnosten način; poudarja, da morajo države darovalke vlagati v povečanje „absorpcijske sposobnosti“ držav v razvoju, da bodo te lahko sredstva učinkovito uporabljale; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj se v strukturah upravljanja financ za varstvo podnebja, vzpostavljenih po københavnskem sporazumu, zagotovi enaka zastopanost razvitih držav in držav v razvoju; poleg tega poudarja, da bi bilo treba uporabiti izkušnje iz razvojne politike in ustaljena načela, na primer načelo „dobrega upravljanja“, da bi zagotovili uporabo finančnih transferjev na trajnosten način; poudarja, da morajo države darovalke vlagati v povečanje „absorpcijske sposobnosti“ držav v razvoju, da bodo te lahko sredstva učinkovito uporabljale;

Sodelovanje z državami v razvoju

| 30. | poziva EU in države članice, naj okrepijo svoja obstoječa partnerstva z državami v razvoju na področju podnebja in sklenejo nova partnerstva tam, kjer še na obstajajo, ter tako zagotovijo bistveno večjo finančno podporo razvoju in prenosu tehnologije, soglasje o pravicah intelektualne lastnine in krepitev institucionalnih zmogljivosti, vključno z nacionalnimi prilagoditvenimi akcijskimi programi kot pomembnimi instrumenti za prilagajanje podnebnim spremembam, ki spodbujajo odgovornost držav; |
| --- | --- |

30.

poziva EU in države članice, naj okrepijo svoja obstoječa partnerstva z državami v razvoju na področju podnebja in sklenejo nova partnerstva tam, kjer še na obstajajo, ter tako zagotovijo bistveno večjo finančno podporo razvoju in prenosu tehnologije, soglasje o pravicah intelektualne lastnine in krepitev institucionalnih zmogljivosti, vključno z nacionalnimi prilagoditvenimi akcijskimi programi kot pomembnimi instrumenti za prilagajanje podnebnim spremembam, ki spodbujajo odgovornost držav;

| 31. | vztraja, da mora mednarodni sporazum o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012 upoštevati obstoječe mednarodne in nacionalne razvojne procese; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo vse potrebne povezave med podnebnimi spremembami in razvojnimi cilji tisočletja, tako da v projekte in programe za uresničitev teh ciljev in v vse strategije za zmanjšanje revščine vključijo prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo ublažitev; |
| --- | --- |

31.

vztraja, da mora mednarodni sporazum o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012 upoštevati obstoječe mednarodne in nacionalne razvojne procese; poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo vse potrebne povezave med podnebnimi spremembami in razvojnimi cilji tisočletja, tako da v projekte in programe za uresničitev teh ciljev in v vse strategije za zmanjšanje revščine vključijo prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo ublažitev;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj bistveno povečajo proračun za globalno zavezništvo ob podnebnih spremembah (GCCA), in kot enega od virov financiranja predlaga predvidene prihodke od licitiranja v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami; poziva Komisijo, naj globalnemu zavezništvu ob podnebnih spremembah zagotovi vlogo klirinške družbe za financiranje prilagajanja v državah v razvoju in tako prepreči nastajanje novih dvostranskih pobud EU; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj bistveno povečajo proračun za globalno zavezništvo ob podnebnih spremembah (GCCA), in kot enega od virov financiranja predlaga predvidene prihodke od licitiranja v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami; poziva Komisijo, naj globalnemu zavezništvu ob podnebnih spremembah zagotovi vlogo klirinške družbe za financiranje prilagajanja v državah v razvoju in tako prepreči nastajanje novih dvostranskih pobud EU;

| 33. | meni, da podnebne spremembe povzročajo premestitve ljudi in tako ustvarjajo novo prisilno preseljevanje, ki ga mora mednarodna skupnost primerno obravnavati; poziva mednarodno skupnost, naj opredeli in obravnava pravne pomanjkljivosti v zvezi z zaščito t. i. podnebnih beguncev ter uvede poseben sistem pomoči in zaščite; |
| --- | --- |

33.

meni, da podnebne spremembe povzročajo premestitve ljudi in tako ustvarjajo novo prisilno preseljevanje, ki ga mora mednarodna skupnost primerno obravnavati; poziva mednarodno skupnost, naj opredeli in obravnava pravne pomanjkljivosti v zvezi z zaščito t. i. podnebnih beguncev ter uvede poseben sistem pomoči in zaščite;

| 34. | poudarja, da je treba odgovornost institucij in zaupanje vanje doseči z enakopravno zastopanostjo držav donatork in prejemnic v upravnih organih institucij za financiranje prilagajanja; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba odgovornost institucij in zaupanje vanje doseči z enakopravno zastopanostjo držav donatork in prejemnic v upravnih organih institucij za financiranje prilagajanja;

Energija in učinkovitost porabe

| 35. | meni, da je svetovni prehod na učinkovito trajnostno gospodarstvo nujen ne le zaradi preprečevanja nevarnih podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, temveč tudi zaradi možnosti povečanja naložb, zaposlenosti, gospodarske rasti, konkurenčnosti in izboljšanja kakovosti življenja, ne da bi bil ogrožen cilj zagotavljanja dostopa do sodobnih energetskih storitev vsem ljudem; zato poudarja, da je nujno treba izboljšati učinkovitost porabe energije na svetovni ravni ter povečati delež obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

35.

meni, da je svetovni prehod na učinkovito trajnostno gospodarstvo nujen ne le zaradi preprečevanja nevarnih podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, temveč tudi zaradi možnosti povečanja naložb, zaposlenosti, gospodarske rasti, konkurenčnosti in izboljšanja kakovosti življenja, ne da bi bil ogrožen cilj zagotavljanja dostopa do sodobnih energetskih storitev vsem ljudem; zato poudarja, da je nujno treba izboljšati učinkovitost porabe energije na svetovni ravni ter povečati delež obnovljivih virov energije;

| 36. | poudarja, da je treba vprašanje zaščite in varnosti jedrskega gorivnega cikla ustrezno obravnavati na mednarodni ravni, da bi zagotovili kar najvišjo stopnjo varnosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba vprašanje zaščite in varnosti jedrskega gorivnega cikla ustrezno obravnavati na mednarodni ravni, da bi zagotovili kar najvišjo stopnjo varnosti;

| 37. | poziva vse vlade, tudi Evropsko unijo in vlade držav članic, naj spodbujajo energetsko učinkovitost; poziva države članice EU, naj bodo bolj ambiciozne glede svežnja o energetski učinkovitosti, zlasti pri prenovitvi direktive o energetski učinkovitosti stavb (KOM(2008)0780), da bi bila mogoča sklenitev dinamičnega in enotnega dogovora s Svetom, s čimer bi posredovali prepričljivo sporočilo o zavezanosti EU sporazumu v Københavnu in olajšali prehod na 30-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

37.

poziva vse vlade, tudi Evropsko unijo in vlade držav članic, naj spodbujajo energetsko učinkovitost; poziva države članice EU, naj bodo bolj ambiciozne glede svežnja o energetski učinkovitosti, zlasti pri prenovitvi direktive o energetski učinkovitosti stavb (KOM(2008)0780), da bi bila mogoča sklenitev dinamičnega in enotnega dogovora s Svetom, s čimer bi posredovali prepričljivo sporočilo o zavezanosti EU sporazumu v Københavnu in olajšali prehod na 30-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov;

| 38. | poudarja, da je obsežna raba fosilnih goriv v proizvodnji energije eden glavnih svetovnih virov emisij CO2; priznava, da bodo imela fosilna goriva srednjeročno še naprej pomembno vlogo pri oskrbi z energijo; poziva pogajalske strani, naj pripišejo velik pomen nadaljnjemu razvoju in uporabi trajnostnih tehnologij proizvodnje elektrike na fosilna goriva z učinkovito porabo in majhnimi emisijami; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je obsežna raba fosilnih goriv v proizvodnji energije eden glavnih svetovnih virov emisij CO2; priznava, da bodo imela fosilna goriva srednjeročno še naprej pomembno vlogo pri oskrbi z energijo; poziva pogajalske strani, naj pripišejo velik pomen nadaljnjemu razvoju in uporabi trajnostnih tehnologij proizvodnje elektrike na fosilna goriva z učinkovito porabo in majhnimi emisijami;

| 39. | meni, da mora za cilje za zmanjšanje emisij ter finančne zaveze veljati okrepljen sistem za spremljanje skladnosti, skupaj z mehanizmom zgodnjega opozarjanja in kaznimi, kot je umik prihodnjih dodeljenih količin; |
| --- | --- |

39.

meni, da mora za cilje za zmanjšanje emisij ter finančne zaveze veljati okrepljen sistem za spremljanje skladnosti, skupaj z mehanizmom zgodnjega opozarjanja in kaznimi, kot je umik prihodnjih dodeljenih količin;

Prilagajanje

| 40. | poudarja zgodovinsko odgovornost razvitih držav za nepopravljive podnebne spremembe ter opozarja, da so dolžne pomagati državam v razvoju in najmanj razvitim državam pri prilagajanju nanje; |
| --- | --- |

40.

poudarja zgodovinsko odgovornost razvitih držav za nepopravljive podnebne spremembe ter opozarja, da so dolžne pomagati državam v razvoju in najmanj razvitim državam pri prilagajanju nanje;

| 41. | zato poziva EU in države članice, naj državam v razvoju pomagajo pri krepitvi zmogljivosti, da se bodo prilagodile na podnebne spremembe, ter naj zagotovijo ustrezno tehnološko podporo državam, na katere okoljske spremembe najbolj vplivajo; |
| --- | --- |

41.

zato poziva EU in države članice, naj državam v razvoju pomagajo pri krepitvi zmogljivosti, da se bodo prilagodile na podnebne spremembe, ter naj zagotovijo ustrezno tehnološko podporo državam, na katere okoljske spremembe najbolj vplivajo;

| 42. | priznava pomembnost proaktivnega prilagajanja na neizbežne podnebne spremembe, zlasti na najranljivejših območjih in v najranljivejših skupinah družbe, in poudarja, kako pomembno je ozaveščanje, da bi se prilagajanja na te spremembe lotili kar najučinkoviteje; |
| --- | --- |

42.

priznava pomembnost proaktivnega prilagajanja na neizbežne podnebne spremembe, zlasti na najranljivejših območjih in v najranljivejših skupinah družbe, in poudarja, kako pomembno je ozaveščanje, da bi se prilagajanja na te spremembe lotili kar najučinkoviteje;

| 43. | poudarja, da morajo EU in države članice dejavneje ukrepati v podporo takojšnjemu izvajanju ukrepov za prilagajanje v Evropski uniji in tako prihraniti sredstva za mednarodne ukrepe v prihodnje; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da morajo EU in države članice dejavneje ukrepati v podporo takojšnjemu izvajanju ukrepov za prilagajanje v Evropski uniji in tako prihraniti sredstva za mednarodne ukrepe v prihodnje;

Tehnološko sodelovanje in raziskave

| 44. | meni, da je potreben nov pristop k sodelovanju na področju tehnologije, ki bo ustrezno pospešil hitrost inovacij in obseg njihove uporabe, da bodo imele vse države dostop do ugodnih in podnebju prijaznih tehnologij, ter hkrati upošteval vprašanja pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

44.

meni, da je potreben nov pristop k sodelovanju na področju tehnologije, ki bo ustrezno pospešil hitrost inovacij in obseg njihove uporabe, da bodo imele vse države dostop do ugodnih in podnebju prijaznih tehnologij, ter hkrati upošteval vprašanja pravic intelektualne lastnine;

| 45. | meni, da je treba v københavnskem sporazumu določiti tehnološke akcijske programe za ključne prilagoditvene in ublažitvene tehnologije, ki bi podpirali celotne tehnološke verige in katerih namen bi bil na primer bistveno povečati sredstva za raziskave, razvoj in uvedbo takih tehnologij; pri tem podpira oceno Komisije, da bi bilo treba raziskave, razvoj in uvedbo tehnologij v zvezi z energijo na svetovni ravni do leta 2012 vsaj podvojiti, do leta 2020 pa bi bilo treba sedanjo raven povečati za štirikrat; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba v københavnskem sporazumu določiti tehnološke akcijske programe za ključne prilagoditvene in ublažitvene tehnologije, ki bi podpirali celotne tehnološke verige in katerih namen bi bil na primer bistveno povečati sredstva za raziskave, razvoj in uvedbo takih tehnologij; pri tem podpira oceno Komisije, da bi bilo treba raziskave, razvoj in uvedbo tehnologij v zvezi z energijo na svetovni ravni do leta 2012 vsaj podvojiti, do leta 2020 pa bi bilo treba sedanjo raven povečati za štirikrat;

| 46. | poziva razvite države, naj več vlagajo v razvoj novih in naprednih tehnologij za trajnostne in energetsko učinkovite proizvodne postopke; meni, da je v sedmem okvirnem raziskovalnem programu nujno povečati sredstva za mednarodno sodelovanje na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

46.

poziva razvite države, naj več vlagajo v razvoj novih in naprednih tehnologij za trajnostne in energetsko učinkovite proizvodne postopke; meni, da je v sedmem okvirnem raziskovalnem programu nujno povečati sredstva za mednarodno sodelovanje na področju podnebnih sprememb;

Svetovni trg z ogljikom

| 47. | poudarja, da tržne rešitve z mehanizmi omejevanja emisij in trgovanja z njimi (cap and trade) ter davčnimi načrti v državah v razvoju, vključno z razvojem svetovnega trga z ogljikom, sicer niso primerne za države v razvoju v bližnji prihodnosti, vendar morajo ostati dolgoročni cilj vseh pogajanj; poziva EU in njene svetovne partnerje, naj v neposredni prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način spodbujanja povezav med sistemom EU za trgovanje z emisijami in regionalnimi ali zveznimi sistemi trgovanja z emisijami v ZDA in drugod, kar bi zagotovilo bolj raznolike možnosti postopnega zmanjševanja, večji trg, večjo likvidnost in učinkovitejše razporejanje sredstev; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da tržne rešitve z mehanizmi omejevanja emisij in trgovanja z njimi (cap and trade) ter davčnimi načrti v državah v razvoju, vključno z razvojem svetovnega trga z ogljikom, sicer niso primerne za države v razvoju v bližnji prihodnosti, vendar morajo ostati dolgoročni cilj vseh pogajanj; poziva EU in njene svetovne partnerje, naj v neposredni prihodnosti poiščejo najučinkovitejši način spodbujanja povezav med sistemom EU za trgovanje z emisijami in regionalnimi ali zveznimi sistemi trgovanja z emisijami v ZDA in drugod, kar bi zagotovilo bolj raznolike možnosti postopnega zmanjševanja, večji trg, večjo likvidnost in učinkovitejše razporejanje sredstev;

| 48. | poudarja, da je delujoči svetovni trg ogljika pomemben za gospodarstvo EU, da se sooči z ambicioznimi zavezami EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020; poudarja, da je treba skleniti celovit mednarodni sporazum za obdobje po letu 2012, ki bo od drugih razvitih držav zahteval primerljiva prizadevanja v izogib tveganju za selitve emisij ogljika, zlasti v okviru dolgoročnih ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ob tem poudarja pomembno vlogo tesnega sodelovanja med gospodarstvi v vzponu in razvitimi gospodarstvi; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je delujoči svetovni trg ogljika pomemben za gospodarstvo EU, da se sooči z ambicioznimi zavezami EU o zmanjšanju emisij toplogrednih plinov do leta 2020; poudarja, da je treba skleniti celovit mednarodni sporazum za obdobje po letu 2012, ki bo od drugih razvitih držav zahteval primerljiva prizadevanja v izogib tveganju za selitve emisij ogljika, zlasti v okviru dolgoročnih ciljev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov; ob tem poudarja pomembno vlogo tesnega sodelovanja med gospodarstvi v vzponu in razvitimi gospodarstvi;

| 49. | pozdravlja mehanizem čistega razvoja v okviru iz Kjotskega protokola kot način, da se državam v razvoju omogoči udeležba na svetovnem trgu ogljika ter zagotovijo sodobne in učinkovite tehnologije; poudarja pa, da se v okviru mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah uporaba nadomestil za doseganje ciljev znižanja emisij v razvitih državah ne more šteti v breme držav v razvoju in njihovih prizadevanj za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov, ter ne nadomešča finančne in tehnološke podpore državam v razvoju pri njihovih omilitvenih ukrepih; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja mehanizem čistega razvoja v okviru iz Kjotskega protokola kot način, da se državam v razvoju omogoči udeležba na svetovnem trgu ogljika ter zagotovijo sodobne in učinkovite tehnologije; poudarja pa, da se v okviru mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah uporaba nadomestil za doseganje ciljev znižanja emisij v razvitih državah ne more šteti v breme držav v razvoju in njihovih prizadevanj za zmanjšanje svojih emisij toplogrednih plinov, ter ne nadomešča finančne in tehnološke podpore državam v razvoju pri njihovih omilitvenih ukrepih;

| 50. | poleg tega vztraja, da je treba v prihodnosti oblikovati stroge standarde kakovosti projektov v okviru mehanizmov plačevanja nadomestil, da bi se izognili primerom, ko bi razvite države od držav v razvoju prevzemale nizkocenovne možnosti zmanjševanja, ter zagotoviti visok standard teh projektov z zanesljivimi, preverljivimi in pravimi dodatnimi znižanji emisij, ki bodo hkrati zagotavljala trajnostni razvoj teh držav; |
| --- | --- |

50.

poleg tega vztraja, da je treba v prihodnosti oblikovati stroge standarde kakovosti projektov v okviru mehanizmov plačevanja nadomestil, da bi se izognili primerom, ko bi razvite države od držav v razvoju prevzemale nizkocenovne možnosti zmanjševanja, ter zagotoviti visok standard teh projektov z zanesljivimi, preverljivimi in pravimi dodatnimi znižanji emisij, ki bodo hkrati zagotavljala trajnostni razvoj teh držav;

| 51. | meni, da je treba mehanizma čistega razvoja in skupnega izvajanja reformirati ob upoštevanju teh standardov kakovosti projektov; se strinja s stališčem Komisije, da se je treba dogovoriti o sektorskih mehanizmih za gospodarsko naprednejše države v razvoju za obdobje po letu 2012, da bomo dobili učinkovito orodje za varstvo podnebja in trajnostni razvoj v državah v razvoju; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba mehanizma čistega razvoja in skupnega izvajanja reformirati ob upoštevanju teh standardov kakovosti projektov; se strinja s stališčem Komisije, da se je treba dogovoriti o sektorskih mehanizmih za gospodarsko naprednejše države v razvoju za obdobje po letu 2012, da bomo dobili učinkovito orodje za varstvo podnebja in trajnostni razvoj v državah v razvoju;

| 52. | vztraja, da morajo EU in države članice izpolniti obveznosti za blažitev predvsem znotraj EU, ter opozarja vse strani, da bi bilo treba uporabo prožnih mehanizmov kar najbolj zmanjšati; |
| --- | --- |

52.

vztraja, da morajo EU in države članice izpolniti obveznosti za blažitev predvsem znotraj EU, ter opozarja vse strani, da bi bilo treba uporabo prožnih mehanizmov kar najbolj zmanjšati;

Sprememba namembnosti zemljišč, krčenje in degradacija gozdov ter degradacija naravnih virov

| 53. | meni, da je treba zagotoviti veliko finančno podporo ter tehnično in upravno pomoč državam v razvoju, da najpozneje do leta 2020 zaustavijo skupno krčenje tropskega gozda, ter da bo ključnega pomena, da se predanost temu cilju pokaže pri mednarodnih pogajanjih o celovitem svetovnem podnebnem sporazumu za obdobje po letu 2012; |
| --- | --- |

53.

meni, da je treba zagotoviti veliko finančno podporo ter tehnično in upravno pomoč državam v razvoju, da najpozneje do leta 2020 zaustavijo skupno krčenje tropskega gozda, ter da bo ključnega pomena, da se predanost temu cilju pokaže pri mednarodnih pogajanjih o celovitem svetovnem podnebnem sporazumu za obdobje po letu 2012;

| 54. | poudarja, da je ohranjanje naravnih ponorov ogljika najučinkovitejši način za blažitev podnebnih sprememb in nima nobenih znanih negativnih stranskih učinkov; meni tudi, da je oblikovanje obsežne politike pogozdovanja neprecenljivo pri soočanju s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je ohranjanje naravnih ponorov ogljika najučinkovitejši način za blažitev podnebnih sprememb in nima nobenih znanih negativnih stranskih učinkov; meni tudi, da je oblikovanje obsežne politike pogozdovanja neprecenljivo pri soočanju s podnebnimi spremembami;

| 55. | poziva EU, naj se zaveže k financiranju mednarodnih naporov za zaustavitev krčenja gozdov in spodbujanje svetovnega netržnega pogozdovanja; |
| --- | --- |

55.

poziva EU, naj se zaveže k financiranju mednarodnih naporov za zaustavitev krčenja gozdov in spodbujanje svetovnega netržnega pogozdovanja;

| 56. | poudarja, da je varovanje gozdov nujno za učinkovit boj proti podnebnim spremembam na svetovni ravni, ter EU in države članice poziva, naj priznajo potrebo po ohranjanju gozdov in ta vidik vključijo v mednarodni sporazum; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je varovanje gozdov nujno za učinkovit boj proti podnebnim spremembam na svetovni ravni, ter EU in države članice poziva, naj priznajo potrebo po ohranjanju gozdov in ta vidik vključijo v mednarodni sporazum;

| 57. | podpira stališče Komisije, da je javno financiranje najbolj realistično orodje za zagotavljanje spodbud za boj proti krčenju gozdov v obdobju 2013–2020; poleg tega poziva EU in države članice, naj zagotovijo financiranje zgodnjega ukrepanja v državah v razvoju za obdobje 2010–2012, ter podpira predlog Komisije za oblikovanje svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih v okviru Konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki bo temeljil na sistemu stalnega financiranja; poziva države članice, naj podprejo svojo zavezo o zaustavitvi svetovnega krčenja gozdov, degradacije zemljišč in gozdov ter dezertifikacije ter znaten del prihodkov od dražb v sistemu EU za trgovanje z emisijami namenijo za zmanjševanje krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju; poziva države članice, naj podprejo predlog Komisije o sprejetju norveškega predloga financiranja in namenijo del prihodnjih prihodkov od licitiranja dodeljenih količin za svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih; |
| --- | --- |

57.

podpira stališče Komisije, da je javno financiranje najbolj realistično orodje za zagotavljanje spodbud za boj proti krčenju gozdov v obdobju 2013–2020; poleg tega poziva EU in države članice, naj zagotovijo financiranje zgodnjega ukrepanja v državah v razvoju za obdobje 2010–2012, ter podpira predlog Komisije za oblikovanje svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih v okviru Konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki bo temeljil na sistemu stalnega financiranja; poziva države članice, naj podprejo svojo zavezo o zaustavitvi svetovnega krčenja gozdov, degradacije zemljišč in gozdov ter dezertifikacije ter znaten del prihodkov od dražb v sistemu EU za trgovanje z emisijami namenijo za zmanjševanje krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju; poziva države članice, naj podprejo predlog Komisije o sprejetju norveškega predloga financiranja in namenijo del prihodnjih prihodkov od licitiranja dodeljenih količin za svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih;

| 58. | poudarja, da mora biti prihodnji svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih povezan s sklepi Konvencije o biotski raznovrstnosti in prispevati k njenim ciljem ter da je treba pri dejavnostih, predpisih in postopkih iz programa ZN za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju izrecno upoštevati vplive na biotsko raznovrstnost; meni, da mora svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih zagotavljati predvsem zaščito pragozdov; industrijske gozdarske dejavnosti, ki imajo majhno zmožnost blažitve podnebnih sprememb in lahko ogrozijo biotsko raznovrstnost, ne smejo biti upravičene do financiranja iz svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da mora biti prihodnji svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih povezan s sklepi Konvencije o biotski raznovrstnosti in prispevati k njenim ciljem ter da je treba pri dejavnostih, predpisih in postopkih iz programa ZN za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju izrecno upoštevati vplive na biotsko raznovrstnost; meni, da mora svetovni mehanizem za ogljik v gozdovih zagotavljati predvsem zaščito pragozdov; industrijske gozdarske dejavnosti, ki imajo majhno zmožnost blažitve podnebnih sprememb in lahko ogrozijo biotsko raznovrstnost, ne smejo biti upravičene do financiranja iz svetovnega mehanizma za ogljik v gozdovih;

| 59. | poudarja, da je treba pri vsakem prihodnjem svetovnem mehanizmu za ogljik v gozdovih spoštovati pravice avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti, vključno z njihovo pravico do kolektivne lastnine in avtonomnih domorodnih ozemelj, ter jim zagotoviti polno in dejansko sodelovanje in pristojnost odločanja na vseh ravneh, vključno s pripravo in izvajanjem nacionalnih načrtov za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju ter dodeljevanjem ali razporejanjem finančnih sredstev; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba pri vsakem prihodnjem svetovnem mehanizmu za ogljik v gozdovih spoštovati pravice avtohtonih ljudstev in lokalnih skupnosti, vključno z njihovo pravico do kolektivne lastnine in avtonomnih domorodnih ozemelj, ter jim zagotoviti polno in dejansko sodelovanje in pristojnost odločanja na vseh ravneh, vključno s pripravo in izvajanjem nacionalnih načrtov za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju ter dodeljevanjem ali razporejanjem finančnih sredstev;

| 60. | poziva EU, naj spodbuja močne socialne in okoljske standarde za zmanjševanje emisij iz krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju; poziva EU, naj podpre mehanizme za zmanjševanje emisij iz krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju, ki presegajo sedanji pristop na podlagi projektov mehanizmov čistega razvoja in ki obravnavajo temeljne razloge za krčenje gozdov, kot so slabo upravljanje, revščina, korupcija in pomanjkanje kazenskega pregona, in sicer s podporo politični in institucionalni reformi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

60.

poziva EU, naj spodbuja močne socialne in okoljske standarde za zmanjševanje emisij iz krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju; poziva EU, naj podpre mehanizme za zmanjševanje emisij iz krčenja in degradacije gozdov v državah v razvoju, ki presegajo sedanji pristop na podlagi projektov mehanizmov čistega razvoja in ki obravnavajo temeljne razloge za krčenje gozdov, kot so slabo upravljanje, revščina, korupcija in pomanjkanje kazenskega pregona, in sicer s podporo politični in institucionalni reformi na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 61. | poziva, naj okoljska učinkovitost ciljnih zmanjšanj emisij iz Priloge I postane vodilno načelo v odnosu EU do mednarodnih računovodskih predpisov za gospodarjenje z gozdovi ter rabo zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstvo na splošno; |
| --- | --- |

61.

poziva, naj okoljska učinkovitost ciljnih zmanjšanj emisij iz Priloge I postane vodilno načelo v odnosu EU do mednarodnih računovodskih predpisov za gospodarjenje z gozdovi ter rabo zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstvo na splošno;

| 62. | poudarja, da so prakse v različnih sektorjih, sem sodijo tudi upravljanje voda, ohranjanje ekosistemov, kmetijska proizvodnja, stanje tal, spremembe v rabi zemljišč, zdravje, varnost hrane in tveganje nesreč, povzročile podnebne spremembe in jih zaostrile, po drugi strani pa so ti sektorji utrpeli hude posledice zaradi negativnih vplivov podnebnih sprememb; meni, da bi moral sporazum v Københavnu zajemati obe razsežnosti skupaj z usmerjenimi ukrepi, da se v sektorjih zagotovi visoka stopnja prilagoditve podnebnim spremembam in njihova ublažitev; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da so prakse v različnih sektorjih, sem sodijo tudi upravljanje voda, ohranjanje ekosistemov, kmetijska proizvodnja, stanje tal, spremembe v rabi zemljišč, zdravje, varnost hrane in tveganje nesreč, povzročile podnebne spremembe in jih zaostrile, po drugi strani pa so ti sektorji utrpeli hude posledice zaradi negativnih vplivov podnebnih sprememb; meni, da bi moral sporazum v Københavnu zajemati obe razsežnosti skupaj z usmerjenimi ukrepi, da se v sektorjih zagotovi visoka stopnja prilagoditve podnebnim spremembam in njihova ublažitev;

Mednarodni letalski in pomorski promet

| 63. | vztraja, da se mednarodni letalski in pomorski promet glede na spodletela pogajanja z Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO) in Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO) vključita v sporazum pod Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC); |
| --- | --- |

63.

vztraja, da se mednarodni letalski in pomorski promet glede na spodletela pogajanja z Mednarodno organizacijo civilnega letalstva (ICAO) in Mednarodno pomorsko organizacijo (IMO) vključita v sporazum pod Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC);

| 64. | poziva, naj se v mednarodnih sporazumih za letalski in pomorski promet določijo enaki zavezujoči cilji kot za druge industrijske sektorje; poleg tega poziva, naj se na svetovni ravni najmanj 50 % pravic na tem področju licitira; |
| --- | --- |

64.

poziva, naj se v mednarodnih sporazumih za letalski in pomorski promet določijo enaki zavezujoči cilji kot za druge industrijske sektorje; poleg tega poziva, naj se na svetovni ravni najmanj 50 % pravic na tem področju licitira;

| 65. | opozarja, da ima letalstvo vrsto vplivov, ki niso povezani z emisijami CO2, zaradi katerih je njegov vpliv na globalno segrevanje ozračja približno dvakrat večji; poziva EU, naj zagotovi, da bodo ti vplivi upoštevani v sporazumu v Københavnu; |
| --- | --- |

65.

opozarja, da ima letalstvo vrsto vplivov, ki niso povezani z emisijami CO2, zaradi katerih je njegov vpliv na globalno segrevanje ozračja približno dvakrat večji; poziva EU, naj zagotovi, da bodo ti vplivi upoštevani v sporazumu v Københavnu;

Udeležba civilne družbe

| 66. | poudarja, da so izčrpno informiranje, posvetovanja in udeležba lokalnih prebivalcev v postopkih odločanja zelo pomembni, ter spodbuja k temu, da bi imeli zlasti v mestnih središčih, regijah in somestjih lastne informacijske kampanje, ki bi jih podprli upravni organi in bi bile na primer povezane tudi s posebnimi cilji za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da so izčrpno informiranje, posvetovanja in udeležba lokalnih prebivalcev v postopkih odločanja zelo pomembni, ter spodbuja k temu, da bi imeli zlasti v mestnih središčih, regijah in somestjih lastne informacijske kampanje, ki bi jih podprli upravni organi in bi bile na primer povezane tudi s posebnimi cilji za zmanjšanje emisij;

| 67. | ob dejstvu, da bosta leta 2030 dve tretjini človeštva živeli v urbanih središčih, se zaveda, da imajo mesta ter lokalni in regionalni organi bistveno vlogo pri izvajanju praktičnih podnebnih ukrepov; pozdravlja zavzetost, izraženo v svetovnem sporazumu županov in lokalnih oblasti o varstvu podnebja, ter poziva EU, naj spodbuja vključevanje mest ter lokalnih in regionalnih organov v pripravo in izvajanje nacionalnih strategij v zvezi s podnebnimi spremembami, vključno z akcijskimi načrti za njihovo ublažitev in akcijskimi programi za prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

67.

ob dejstvu, da bosta leta 2030 dve tretjini človeštva živeli v urbanih središčih, se zaveda, da imajo mesta ter lokalni in regionalni organi bistveno vlogo pri izvajanju praktičnih podnebnih ukrepov; pozdravlja zavzetost, izraženo v svetovnem sporazumu županov in lokalnih oblasti o varstvu podnebja, ter poziva EU, naj spodbuja vključevanje mest ter lokalnih in regionalnih organov v pripravo in izvajanje nacionalnih strategij v zvezi s podnebnimi spremembami, vključno z akcijskimi načrti za njihovo ublažitev in akcijskimi programi za prilagajanje nanje;

Delegacija Evropskega parlamenta

| 68. | meni, da ima delegacija EU pomembno vlogo pri teh pogajanjih o podnebnih spremembah ter da je nesprejemljivo, da se poslanci Evropskega parlamenta, ki so člani te delegacije, niso mogli udeležiti usklajevalnih sestankov EU v okviru prejšnje konference pogodbenic; pričakuje, da bodo imeli udeleženci iz Evropskega parlamenta dostop do takšnih sestankov v Københavnu vsaj na podlagi statusa opazovalcev, s pravico govora ali brez nje; |
| --- | --- |

68.

meni, da ima delegacija EU pomembno vlogo pri teh pogajanjih o podnebnih spremembah ter da je nesprejemljivo, da se poslanci Evropskega parlamenta, ki so člani te delegacije, niso mogli udeležiti usklajevalnih sestankov EU v okviru prejšnje konference pogodbenic; pričakuje, da bodo imeli udeleženci iz Evropskega parlamenta dostop do takšnih sestankov v Københavnu vsaj na podlagi statusa opazovalcev, s pravico govora ali brez nje;

*

* *

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja s prošnjo, naj jo posreduje tudi vsem pogodbenicam, ki niso članice EU.

---

(1)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

(2)  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

(3)  UL L 8, 13.1.2009, str. 3.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0042.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0121.

(6)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0491.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/12

---

Sreda, 25. novembra 2009Večletni program 2010-2014 o območju svobode, varnosti in pravice (Stockholmski program)

P7_TA(2009)0090

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program

2010/C 285 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, zlasti njenih določb o območju svobode, varnosti in pravice (OSVP) in njenega novega pravnega okvira za varstvo temeljnih pravic in krepitev državljanstva Unije, členov 2, 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, kakor so bili spremenjeni z Lizbonsko pogodbo, Protokola št. 8 k Pogodbi o delovanju Evropske unije, kot je bil vključen z Lizbonsko pogodbo in zadeva pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ter Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki ima enako pravno veljavnost kot pogodbe,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2009 z naslovom „Območje svobode, varnosti in pravice za državljane“ (KOM(2009)0262), ki vsebuje pregled prednostnih nalog Komisije glede OSVP za obdobje 2010-2014, njene ocene Haaškega programa in akcijskega načrta (KOM(2009)0263) in z njo povezane preglednice izvajanja (SEK(2009)0765), pa tudi prispevkov nacionalnih parlamentov, civilne družbe ter agencij in organov EU,

ob upoštevanju osnutka dokumenta predsedstva Sveta z dne 16. oktobra 2009 z naslovom „Stockholmski program – Odprta in varna Evropa za državljane“ (14449/09),

ob upoštevanju skupnih posvetovanj Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za ustavne zadeve v skladu s členom 51 Poslovnika,

ob upoštevanju člena 110(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je bilo OSVP od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe bistveni cilj Evropske unije; ker je nujno, da se vrnemo k izvirnemu duhu programa iz Tampereja, ki je zajel vidike kazenskega in civilnega prava ter se osredotočil na pravno državo ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo OSVP od začetka veljavnosti Amsterdamske pogodbe bistveni cilj Evropske unije; ker je nujno, da se vrnemo k izvirnemu duhu programa iz Tampereja, ki je zajel vidike kazenskega in civilnega prava ter se osredotočil na pravno državo ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| B. | ker globalizacija ne vpliva le na finančni sektor, temveč vedno bolj na OSVP; ker je potreben bolj celosten pristop oblikovanja politik, skupaj z ukrepi za reševanje nujnih vprašanj migracij in azila, še zlasti poziva k globljim izmenjavam in sodelovanju med tistimi, ki so vključeni v politike pravosodja in notranjih zadev, razvoja, mednarodne trgovine in socialnih zadev, |
| --- | --- |

B.

ker globalizacija ne vpliva le na finančni sektor, temveč vedno bolj na OSVP; ker je potreben bolj celosten pristop oblikovanja politik, skupaj z ukrepi za reševanje nujnih vprašanj migracij in azila, še zlasti poziva k globljim izmenjavam in sodelovanju med tistimi, ki so vključeni v politike pravosodja in notranjih zadev, razvoja, mednarodne trgovine in socialnih zadev,

| C. | ker bo Lizbonska pogodba, nedavno potrjena bodisi s parlamentarnim glasovanjem bodisi z referendumskim postopkom, preoblikovala pravno podlago, cilje, sredstva in metode odločanja politik, povezanih z OSVP, |
| --- | --- |

C.

ker bo Lizbonska pogodba, nedavno potrjena bodisi s parlamentarnim glasovanjem bodisi z referendumskim postopkom, preoblikovala pravno podlago, cilje, sredstva in metode odločanja politik, povezanih z OSVP,

| D. | ker bodo pravice in institucionalna vloga, ki so z Lizbonsko pogodbo prvič dodeljene nacionalnim parlamentom, pozitivno vplivale zlasti na nadaljnji razvoj in delovanje OSVP, nenazadnje zato, ker bo zagotovljeno večje spoštovanje načela subsidiarnosti, |
| --- | --- |

D.

ker bodo pravice in institucionalna vloga, ki so z Lizbonsko pogodbo prvič dodeljene nacionalnim parlamentom, pozitivno vplivale zlasti na nadaljnji razvoj in delovanje OSVP, nenazadnje zato, ker bo zagotovljeno večje spoštovanje načela subsidiarnosti,

| E. | ker na mnogih področjih pravosodja in notranjih zadev nacionalne rešitve niso več primerne in je zato treba oblikovati evropske odgovore na mednarodne izzive, ki jih prinašajo migracije, varnost in tehnologija, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, |
| --- | --- |

E.

ker na mnogih področjih pravosodja in notranjih zadev nacionalne rešitve niso več primerne in je zato treba oblikovati evropske odgovore na mednarodne izzive, ki jih prinašajo migracije, varnost in tehnologija, vključno z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo,

| F. | ker je odprava nadzora na notranjih mejah EU med največjimi dosežki evropskega povezovanja, |
| --- | --- |

F.

ker je odprava nadzora na notranjih mejah EU med največjimi dosežki evropskega povezovanja,

| G. | ker so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, države članice pa v Svetu prek svojih vlad, ki so demokratično odgovorne pred nacionalnimi parlamenti; ker mora zaradi tega nujna parlamentarizacija Evropske unije na eni strani temeljiti na razširitvi pristojnosti Evropskega parlamenta v zvezi z vsemi odločitvami Unije, na drugi strani pa na večanju nadzora nacionalnih parlamentov nad njihovimi vladami, |
| --- | --- |

G.

ker so državljani na ravni Unije neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, države članice pa v Svetu prek svojih vlad, ki so demokratično odgovorne pred nacionalnimi parlamenti; ker mora zaradi tega nujna parlamentarizacija Evropske unije na eni strani temeljiti na razširitvi pristojnosti Evropskega parlamenta v zvezi z vsemi odločitvami Unije, na drugi strani pa na večanju nadzora nacionalnih parlamentov nad njihovimi vladami,

| H. | ker morajo biti skupni ukrepi omejeni na področje pristojnosti Skupnosti, evropske pristope pa je treba sprejeti le, kadar obetajo, da bodo uspešnejši od nacionalnih ukrepov, |
| --- | --- |

H.

ker morajo biti skupni ukrepi omejeni na področje pristojnosti Skupnosti, evropske pristope pa je treba sprejeti le, kadar obetajo, da bodo uspešnejši od nacionalnih ukrepov,

| I. | ker je treba ohraniti pravice državljanov EU in pravice do zaščite, zlasti zaščite podatkov, skupno pravosodje in notranje zadeve pa morajo ostati pod parlamentarnim nadzorom, |
| --- | --- |

I.

ker je treba ohraniti pravice državljanov EU in pravice do zaščite, zlasti zaščite podatkov, skupno pravosodje in notranje zadeve pa morajo ostati pod parlamentarnim nadzorom,

| J. | ker mora biti preglednost v zakonodajnem postopku najpomembnejša in ker bi morali imeti državljani in nacionalni parlamenti možnost spremljati in nadzorovati oblikovanje in izvajanje politik, povezanih z OSVP, |
| --- | --- |

J.

ker mora biti preglednost v zakonodajnem postopku najpomembnejša in ker bi morali imeti državljani in nacionalni parlamenti možnost spremljati in nadzorovati oblikovanje in izvajanje politik, povezanih z OSVP,

| K. | ker z Lizbonsko pogodbo predviden pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ne bo vplival na zaščito temeljnih pravic v Uniji, ki temelji na Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in sodni praksi Sodišča, bo pa dragocen dejavnik dodatne zaščite, čeprav bo treba vzpostaviti jasno razlikovanje med pristojnostmi Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropskih skupnosti, |
| --- | --- |

K.

ker z Lizbonsko pogodbo predviden pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ne bo vplival na zaščito temeljnih pravic v Uniji, ki temelji na Listini Evropske unije o temeljnih pravicah in sodni praksi Sodišča, bo pa dragocen dejavnik dodatne zaščite, čeprav bo treba vzpostaviti jasno razlikovanje med pristojnostmi Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropskih skupnosti,

| L. | ker je za odločen in pravočasen boj proti organiziranemu kriminalu, goljufijam in korupciji ter za zaščito finančnih interesov EU treba okrepiti policijsko in pravosodno sodelovanje, v preiskave bolj sistematično vključevati Europol in Eurojust, ustanoviti evropsko javno tožilstvo ter doseči učinkovite in izmerljive rezultate; ker hočejo državljani EU imeti večjo vlogo pri preprečevanju korupcije, |
| --- | --- |

L.

ker je za odločen in pravočasen boj proti organiziranemu kriminalu, goljufijam in korupciji ter za zaščito finančnih interesov EU treba okrepiti policijsko in pravosodno sodelovanje, v preiskave bolj sistematično vključevati Europol in Eurojust, ustanoviti evropsko javno tožilstvo ter doseči učinkovite in izmerljive rezultate; ker hočejo državljani EU imeti večjo vlogo pri preprečevanju korupcije,

| M. | ker morajo prednostne naloge za naslednjih pet let na področju civilnega sodstva odražati potrebe, ki jih izražajo posamezni državljani in podjetja, |
| --- | --- |

M.

ker morajo prednostne naloge za naslednjih pet let na področju civilnega sodstva odražati potrebe, ki jih izražajo posamezni državljani in podjetja,

| N. | ker vzajemno priznavanje, kot temeljni kamen OSVP, predpostavlja medsebojno spoštovanje in zaupanje v pravni sistem drugih držav; ker sta ti vrednoti možni le ob medsebojnem poznavanju in razumevanju kot osnovi za oblikovanje evropske pravosodne kulture, |
| --- | --- |

N.

ker vzajemno priznavanje, kot temeljni kamen OSVP, predpostavlja medsebojno spoštovanje in zaupanje v pravni sistem drugih držav; ker sta ti vrednoti možni le ob medsebojnem poznavanju in razumevanju kot osnovi za oblikovanje evropske pravosodne kulture,

| O. | ker mora evropski pravosodni prostor temeljiti na evropski pravosodni kulturi odvetnikov, sodstva, in tožilcev, ki ne bo imela podlage zgolj v pravu Unije, temveč se bo razvila tudi z vzajemnim poznavanjem in razumevanjem nacionalnih sodnih sistemov, korenito prenovo univerzitetnih učnih načrtov, izmenjavami, študijskimi obiski in skupnim usposabljanjem ob dejavni podpori evropske mreže za sodniško usposabljanje in evropske pravne akademije, |
| --- | --- |

O.

ker mora evropski pravosodni prostor temeljiti na evropski pravosodni kulturi odvetnikov, sodstva, in tožilcev, ki ne bo imela podlage zgolj v pravu Unije, temveč se bo razvila tudi z vzajemnim poznavanjem in razumevanjem nacionalnih sodnih sistemov, korenito prenovo univerzitetnih učnih načrtov, izmenjavami, študijskimi obiski in skupnim usposabljanjem ob dejavni podpori evropske mreže za sodniško usposabljanje in evropske pravne akademije,

| P. | ker je vzajemno zaupanje odvisno tudi od rednih ocen, s katerimi so v procesu na nacionalni in evropski ravni ocenjeni učinkovitost in rezultati posameznih nacionalnih sistemov; ker je v tej zvezi treba omeniti neprecenljivo delo Evropske komisije za učinkovito pravosodje pri Svetu Evrope, |
| --- | --- |

P.

ker je vzajemno zaupanje odvisno tudi od rednih ocen, s katerimi so v procesu na nacionalni in evropski ravni ocenjeni učinkovitost in rezultati posameznih nacionalnih sistemov; ker je v tej zvezi treba omeniti neprecenljivo delo Evropske komisije za učinkovito pravosodje pri Svetu Evrope,

| Q. | ker morajo evropska omrežja v različnih sektorjih sodnega sistema (evropska mreža za sodniško usposabljanje, evropska mreža svetov za pravosodje, mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije, mreža evropskih generalnih državnih tožilcev Eurojustice, Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah ter omrežja pravosodnih delavcev) igrati dejavno vlogo pri nadaljnjem oblikovanju evropske pravosodne kulture, ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 10. septembra 1991 o vzpostavitvi evropske pravne akademije (1), njegovega stališča z dne 24. septembra 2002 o sprejetju sklepa Sveta o vzpostavitvi evropske mreže za sodniško usposabljanje (2) ; njegove resolucije z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (3), in njegovega priporočila Svetu z dne 7. maja 2009 o razvoju kazenskopravnega območja EU (4), |
| --- | --- |

Q.

ker morajo evropska omrežja v različnih sektorjih sodnega sistema (evropska mreža za sodniško usposabljanje, evropska mreža svetov za pravosodje, mreža predsednikov vrhovnih sodišč Evropske unije, mreža evropskih generalnih državnih tožilcev Eurojustice, Evropska pravosodna mreža v civilnih in gospodarskih zadevah ter omrežja pravosodnih delavcev) igrati dejavno vlogo pri nadaljnjem oblikovanju evropske pravosodne kulture, ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 10. septembra 1991 o vzpostavitvi evropske pravne akademije (1), njegovega stališča z dne 24. septembra 2002 o sprejetju sklepa Sveta o vzpostavitvi evropske mreže za sodniško usposabljanje (2) ; njegove resolucije z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (3), in njegovega priporočila Svetu z dne 7. maja 2009 o razvoju kazenskopravnega območja EU (4),

| R. | ker v zadnjih letih močno narašča kibernetski kriminal, kar povzroča zapletene sodne izzive in obremenjuje zmogljivosti sodišč; ker je treba zaradi takšnega razvoja dogodkov preučiti možnost ustanovitve evropskega sodišča za kibernetske zadeve, ki bo specializirano za zadeve v zvezi s kibernetskim kriminalom, |
| --- | --- |

R.

ker v zadnjih letih močno narašča kibernetski kriminal, kar povzroča zapletene sodne izzive in obremenjuje zmogljivosti sodišč; ker je treba zaradi takšnega razvoja dogodkov preučiti možnost ustanovitve evropskega sodišča za kibernetske zadeve, ki bo specializirano za zadeve v zvezi s kibernetskim kriminalom,

Prihodnje OSVP v okviru Lizbonske pogodbe

| 1. | ugotavlja, da se bo novi večletni program OSVP verjetno sprejel in izvajal v skladu z novim pravnim okvirom, opredeljenim z Lizbonsko pogodbo, zaradi česar mora že vsebovati vse novosti, ki so vključene v njej in v skladu s katerimi:






  — | se schengensko sodelovanje, ki pomeni svobodo gibanja oseb v EU, potrdi kot jedro OVSP, schengensko območje pa bi bilo treba dodatno razširiti; |
| --- | --- | --- |

1.

ugotavlja, da se bo novi večletni program OSVP verjetno sprejel in izvajal v skladu z novim pravnim okvirom, opredeljenim z Lizbonsko pogodbo, zaradi česar mora že vsebovati vse novosti, ki so vključene v njej in v skladu s katerimi:

—

se schengensko sodelovanje, ki pomeni svobodo gibanja oseb v EU, potrdi kot jedro OVSP, schengensko območje pa bi bilo treba dodatno razširiti;

| — | varstvo in spodbujanje temeljnih pravic vsake osebe ter oblikovanje Evrope pravic, pravičnosti, solidarnosti in različnosti so nedeljive osrednje vrednote evropskih politik; so v ospredju evropske agende, dolžnost institucij EU pa bo, da bodo spoštovale načelo enakih pravic vseh ljudi; |
| --- | --- |

—

varstvo in spodbujanje temeljnih pravic vsake osebe ter oblikovanje Evrope pravic, pravičnosti, solidarnosti in različnosti so nedeljive osrednje vrednote evropskih politik; so v ospredju evropske agende, dolžnost institucij EU pa bo, da bodo spoštovale načelo enakih pravic vseh ljudi;

| — | se bo proces sprejemanja odločitev okrepil z uporabo rednega zakonodajnega postopka, nad vsem pa bo sodni nadzor izvajalo Sodišče; |
| --- | --- |

—

se bo proces sprejemanja odločitev okrepil z uporabo rednega zakonodajnega postopka, nad vsem pa bo sodni nadzor izvajalo Sodišče;

| — | bodo dodatne varovalke zagotovile dosledno spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti v OSVP z zagotavljanjem, da bo lahko določeno število nacionalnih parlamentov sprožilo „postopke opozarjanja“, pa tudi s tem, da bo imela posamezna država članica pravico do uporabe „zasilne zavore“, ko bo menila, da utegne osnutek pravnega instrumenta na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah vplivati na bistvene elemente njene notranje nacionalne ureditve; uporaba „zasilne zavore“ bo praviloma vodila v okrepljeno sodelovanje med skupino držav, ki bodo želele integrirati svoje politike; |
| --- | --- |

—

bodo dodatne varovalke zagotovile dosledno spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti v OSVP z zagotavljanjem, da bo lahko določeno število nacionalnih parlamentov sprožilo „postopke opozarjanja“, pa tudi s tem, da bo imela posamezna država članica pravico do uporabe „zasilne zavore“, ko bo menila, da utegne osnutek pravnega instrumenta na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah vplivati na bistvene elemente njene notranje nacionalne ureditve; uporaba „zasilne zavore“ bo praviloma vodila v okrepljeno sodelovanje med skupino držav, ki bodo želele integrirati svoje politike;

| 2. | ugotavlja, da bodo ukrepi EU postali bolj verodostojni s tem, ko bodo utemeljeni na novem ali preoblikovanem pravnem okviru, ki bo vključeval nove določbe o varstvu temeljnih pravic, tudi pravic narodnih manjšin, nove določbe za preprečevanje vseh oblik neenakosti, zlasti med moškimi in ženskami (člen 8 PDEU), ali vseh oblik diskriminacije (člen 10 PDEU), določbe za spodbujanje preglednosti v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah EU (člen 15 PDEU), določbe o varstvu osebnih podatkov pred zlorabami s strani zasebnih ali javnih subjektov (člen 16 PDEU), o konzularni in diplomatski zaščiti (člen 23 PDEU), o skupnih politikah na področju azila in priseljevanja (člen 77 in nasl. PDEU), o spodbujanju vključevanja državljanov tretjih držav (člen 79(4) PDEU) in o izboljšanju dobrega upravljanja (člen 298 PDEU); |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da bodo ukrepi EU postali bolj verodostojni s tem, ko bodo utemeljeni na novem ali preoblikovanem pravnem okviru, ki bo vključeval nove določbe o varstvu temeljnih pravic, tudi pravic narodnih manjšin, nove določbe za preprečevanje vseh oblik neenakosti, zlasti med moškimi in ženskami (člen 8 PDEU), ali vseh oblik diskriminacije (člen 10 PDEU), določbe za spodbujanje preglednosti v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah EU (člen 15 PDEU), določbe o varstvu osebnih podatkov pred zlorabami s strani zasebnih ali javnih subjektov (člen 16 PDEU), o konzularni in diplomatski zaščiti (člen 23 PDEU), o skupnih politikah na področju azila in priseljevanja (člen 77 in nasl. PDEU), o spodbujanju vključevanja državljanov tretjih držav (člen 79(4) PDEU) in o izboljšanju dobrega upravljanja (člen 298 PDEU);

| 3. | poudarja, kako pomembno je, da se pristojnost Sodišča razširi brez omejitev, kar velja tako za njegovo predhodno odločanje o vseh vprašanjih OSVP kot za to, da Komisija lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitve (5); |
| --- | --- |

3.

poudarja, kako pomembno je, da se pristojnost Sodišča razširi brez omejitev, kar velja tako za njegovo predhodno odločanje o vseh vprašanjih OSVP kot za to, da Komisija lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitve (5);

| 4. | poudarja, da je za državljane in podjetja v evropskem OSVP dostop do sodnega varstva bolj zapleten in manj pregleden zaradi nacionalnih odstopanj in da bi se bilo treba zato tem odstopanjem, kjer je to mogoče, izogibati zaradi pravičnosti, doslednosti in enostavnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je za državljane in podjetja v evropskem OSVP dostop do sodnega varstva bolj zapleten in manj pregleden zaradi nacionalnih odstopanj in da bi se bilo treba zato tem odstopanjem, kjer je to mogoče, izogibati zaradi pravičnosti, doslednosti in enostavnosti;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba postopek soodločanja uvaja kot redni zakonodajni postopek na področju OSVP, kjer se ta postopek doslej ni uporabljal, saj bo s tem zagotovljen parlamentarni nadzor nad različnimi vidiki evropske politike na področju pravosodja in notranjih zadev ter nad ukrepi, sprejetimi v okviru izvajanja te politike; meni, da je sodelovanje Evropskega parlamenta pri ratifikaciji mednarodnih sporazumov zgolj nujno dopolnilo pristojnosti in odgovornosti, ki mu bodo naložene na notranji ravni, zlasti na področjih zdajšnjega tretjega stebra; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba postopek soodločanja uvaja kot redni zakonodajni postopek na področju OSVP, kjer se ta postopek doslej ni uporabljal, saj bo s tem zagotovljen parlamentarni nadzor nad različnimi vidiki evropske politike na področju pravosodja in notranjih zadev ter nad ukrepi, sprejetimi v okviru izvajanja te politike; meni, da je sodelovanje Evropskega parlamenta pri ratifikaciji mednarodnih sporazumov zgolj nujno dopolnilo pristojnosti in odgovornosti, ki mu bodo naložene na notranji ravni, zlasti na področjih zdajšnjega tretjega stebra;

| 6. | meni, da načelo solidarnosti med državami članicami in med državami članicami in Unijo z OSVP dobiva poseben pomen in se mora pretvoriti v aktivno, obvezno solidarnost zlasti kar zadeva nadzor na mejah, priseljevanje, civilno zaščito in solidarnostno klavzulo; |
| --- | --- |

6.

meni, da načelo solidarnosti med državami članicami in med državami članicami in Unijo z OSVP dobiva poseben pomen in se mora pretvoriti v aktivno, obvezno solidarnost zlasti kar zadeva nadzor na mejah, priseljevanje, civilno zaščito in solidarnostno klavzulo;

| 7. | poudarja, da EU temelji na načelu svobode; poudarja, da si je treba v podporo tej svobodi prizadevati za varnost v skladu s pravno državo in z obveznostmi, ki izhajajo iz temeljnih pravic; izjavlja, da je na ravnovesje med varnostjo in svobodo treba gledati s tega vidika; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da EU temelji na načelu svobode; poudarja, da si je treba v podporo tej svobodi prizadevati za varnost v skladu s pravno državo in z obveznostmi, ki izhajajo iz temeljnih pravic; izjavlja, da je na ravnovesje med varnostjo in svobodo treba gledati s tega vidika;

Doslednejši, preglednejši in bolj demokratičen večletni program

| 8. | meni, da bi moral Stockholmski program še posebej:






  — | obravnavati problem migracij in solidarnosti; |
| --- | --- | --- |

8.

meni, da bi moral Stockholmski program še posebej:

—

obravnavati problem migracij in solidarnosti;

| — | doseči boljše ravnotežje med varnostjo državljanov (t. j. varovanje zunanjih meja, pregon čezmejnega kriminala) in varovanjem njihovih pravic; |
| --- | --- |

—

doseči boljše ravnotežje med varnostjo državljanov (t. j. varovanje zunanjih meja, pregon čezmejnega kriminala) in varovanjem njihovih pravic;

| — | zagotoviti državljanom pravičen dostop do sodnega varstva in |
| --- | --- |

—

zagotoviti državljanom pravičen dostop do sodnega varstva in

| — | rešiti praktične probleme, s katerimi se državljani v Evropski uniji soočajo pri zadevah, za katere veljajo različni pravni redi; |
| --- | --- |

—

rešiti praktične probleme, s katerimi se državljani v Evropski uniji soočajo pri zadevah, za katere veljajo različni pravni redi;

| 9. | meni, da bi moral biti prednostni cilj pri izvajanju tega programa ta, da se v duhu lojalnega sodelovanja zagotovi, da bodo državljani uživali enakovredno varstvo svojih temeljnih pravic, kjerkoli se bodo nahajali, ne glede na to, ali bodo soočeni z javno oblastjo, ki jo izvaja Unija, vključno z agencijami in drugimi organi, ali države članice, ter da nihče ne bo v slabšem položaju pri uveljavljanju svojih temeljnih svoboščin, ki se državljanom Unije priznavajo v skladu s tradicijo človekovih pravic in pravne države, ki je skupna državam članicam; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi moral biti prednostni cilj pri izvajanju tega programa ta, da se v duhu lojalnega sodelovanja zagotovi, da bodo državljani uživali enakovredno varstvo svojih temeljnih pravic, kjerkoli se bodo nahajali, ne glede na to, ali bodo soočeni z javno oblastjo, ki jo izvaja Unija, vključno z agencijami in drugimi organi, ali države članice, ter da nihče ne bo v slabšem položaju pri uveljavljanju svojih temeljnih svoboščin, ki se državljanom Unije priznavajo v skladu s tradicijo človekovih pravic in pravne države, ki je skupna državam članicam;

Medparlamentarno sodelovanje

| 10. | poudarja, da je v novem pravnem in institucionalnem okviru, ki ga oblikuje Lizbonska pogodba, mogoče razviti nadaljnje ukrepe v OSVP le ob pravočasni in ustrezni vključitvi Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov ter civilne družbe, da se vzpostavi odprta in stalna razprava; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je v novem pravnem in institucionalnem okviru, ki ga oblikuje Lizbonska pogodba, mogoče razviti nadaljnje ukrepe v OSVP le ob pravočasni in ustrezni vključitvi Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov ter civilne družbe, da se vzpostavi odprta in stalna razprava;

| 11. | poziva k preglednejšim zakonodajnim postopkom na ravni EU in na nacionalni ravni in pozdravlja uporabo rednega zakonodajnega postopka, ki bodo zagotavljal kar najširšo uporabo pravice dostopa do dokumentov in informacij v procesu sprejemanja odločitev, zlasti kadar bi predlogi lahko vplivali na pravice posameznika in državljana, ne glede na to, ali pobudo predloži Komisija ali skupina držav članic; |
| --- | --- |

11.

poziva k preglednejšim zakonodajnim postopkom na ravni EU in na nacionalni ravni in pozdravlja uporabo rednega zakonodajnega postopka, ki bodo zagotavljal kar najširšo uporabo pravice dostopa do dokumentov in informacij v procesu sprejemanja odločitev, zlasti kadar bi predlogi lahko vplivali na pravice posameznika in državljana, ne glede na to, ali pobudo predloži Komisija ali skupina držav članic;

| 12. | napoveduje, da se v korist pregledne priprave zakonodaje na mednarodni ravni, kjer je Komisija pridobila pristojnosti na ravni Skupnosti, Parlamentu pa je ostala zgolj pravica do soglasja – to je zlasti razvidno iz dogodkov, povezanih s Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu – zavezuje tesnemu spremljanju poteka Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu; zavezuje se, da bo podprl oblikovanje parlamentarnega foruma, ki bo dostopen zainteresiranim poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, z namenom zagotavljanja sredstva za obveščanje parlamentarcev o poteku konference ter o njenemu delu in dosežkih in da bi omogočil javno razpravo o različnih vprašanjih; |
| --- | --- |

12.

napoveduje, da se v korist pregledne priprave zakonodaje na mednarodni ravni, kjer je Komisija pridobila pristojnosti na ravni Skupnosti, Parlamentu pa je ostala zgolj pravica do soglasja – to je zlasti razvidno iz dogodkov, povezanih s Haaško konferenco o mednarodnem zasebnem pravu – zavezuje tesnemu spremljanju poteka Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu; zavezuje se, da bo podprl oblikovanje parlamentarnega foruma, ki bo dostopen zainteresiranim poslancem Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, z namenom zagotavljanja sredstva za obveščanje parlamentarcev o poteku konference ter o njenemu delu in dosežkih in da bi omogočil javno razpravo o različnih vprašanjih;

| 13. | izraža zadovoljstvo, da se z Lizbonsko pogodbo oblikuje okvir za ocenjevanje politike OSVP, in poziva k vzpostavitvi konkretnega sistema spremljanja in ocenjevanja, zlasti na področju pravice, ki se bo osredotočal na kakovost, učinkovitost in pravičnost obstoječih pravnih instrumentov, pravosodni sistem in varovanje temeljnih pravic ter bo tesno vključeval Evropski parlament in nacionalne parlamente; zato:






  — | ugotavlja, da je v OSVP trenutno več sistemov ocenjevanja in da jih je treba združiti v enoten in skladen okvir, ki bo vključeval vse vidike, od predhodnega ocenjevanja do ocenjevanja izvrševanja zakonodaje, |
| --- | --- | --- |

13.

izraža zadovoljstvo, da se z Lizbonsko pogodbo oblikuje okvir za ocenjevanje politike OSVP, in poziva k vzpostavitvi konkretnega sistema spremljanja in ocenjevanja, zlasti na področju pravice, ki se bo osredotočal na kakovost, učinkovitost in pravičnost obstoječih pravnih instrumentov, pravosodni sistem in varovanje temeljnih pravic ter bo tesno vključeval Evropski parlament in nacionalne parlamente; zato:

—

ugotavlja, da je v OSVP trenutno več sistemov ocenjevanja in da jih je treba združiti v enoten in skladen okvir, ki bo vključeval vse vidike, od predhodnega ocenjevanja do ocenjevanja izvrševanja zakonodaje,

| — | meni, da bi moralo biti ocenjevanje, ki ga opravljajo različni organi EU, bolj usklajeno, |
| --- | --- |

—

meni, da bi moralo biti ocenjevanje, ki ga opravljajo različni organi EU, bolj usklajeno,

| — | poziva k vzpostavitvi sistema ocenjevanja, ki bi Parlamentu in nacionalnim parlamentom omogočal dostop do informacij, povezanih s politiko (člen 70 PDEU) in dejavnostmi odbora za notranjo varnost (člen 71 PDEU), Europola (člen 88 PDEU) in Eurojusta (člen 85 PDEU), skupaj z Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), Evropskim uradom za podporo azilu in schengenskim sistemom, pri tem ocenjuje, da bi Parlament moral imeti pravico podati zavezujoče mnenje pri imenovanju direktorjev agencij (saj je Parlament tudi proračunski organ), |
| --- | --- |

—

poziva k vzpostavitvi sistema ocenjevanja, ki bi Parlamentu in nacionalnim parlamentom omogočal dostop do informacij, povezanih s politiko (člen 70 PDEU) in dejavnostmi odbora za notranjo varnost (člen 71 PDEU), Europola (člen 88 PDEU) in Eurojusta (člen 85 PDEU), skupaj z Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), Evropskim uradom za podporo azilu in schengenskim sistemom, pri tem ocenjuje, da bi Parlament moral imeti pravico podati zavezujoče mnenje pri imenovanju direktorjev agencij (saj je Parlament tudi proračunski organ),

| — | nadalje meni, da bi bilo za utrditev sodelovanja med Parlamentom in nacionalnimi parlamenti v okviru območja svobode, varnosti in pravice, smiselno vzpostaviti stalni forum predstavnikov na politični ravni (po dva predstavnika na zbornico in njihova namestnika), ki bi se sestal dvakrat letno in vzpostavil skupni delovni prostor, kjer bi lahko takoj izmenjali vse informacije, povezane z območjem svobode, varnosti in pravice, tudi tiste interne narave, nadalje meni, da bi moralo biti predstavnikom nacionalnih parlamentov omogočeno, da se udeležijo postopkov Parlamenta na ravni odborov ter na letni razpravi o napredku območja svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- |

—

nadalje meni, da bi bilo za utrditev sodelovanja med Parlamentom in nacionalnimi parlamenti v okviru območja svobode, varnosti in pravice, smiselno vzpostaviti stalni forum predstavnikov na politični ravni (po dva predstavnika na zbornico in njihova namestnika), ki bi se sestal dvakrat letno in vzpostavil skupni delovni prostor, kjer bi lahko takoj izmenjali vse informacije, povezane z območjem svobode, varnosti in pravice, tudi tiste interne narave, nadalje meni, da bi moralo biti predstavnikom nacionalnih parlamentov omogočeno, da se udeležijo postopkov Parlamenta na ravni odborov ter na letni razpravi o napredku območja svobode, varnosti in pravice;

| 14. | meni, da bi bilo treba dati prednost zmanjševanju velike vrzeli med predpisi in politiko, odobrenimi na evropski ravni, in njihovim izvrševanjem na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba dati prednost zmanjševanju velike vrzeli med predpisi in politiko, odobrenimi na evropski ravni, in njihovim izvrševanjem na nacionalni ravni;

| 15. | poziva, da se o rednemu ocenjevanju rezultatov, doseženih v večletnem programu, vsako leto razpravlja v Evropskem parlamentu, pri čemer bi razprave morale vključevati civilno družbo, v središču pozornosti pa bi moralo biti varstvo temeljnih pravic v EU; razprave bi morale temeljiti na poročilih Sveta, Komisije, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Agencije Evropske unije za temeljne pravice, pa tudi na ocenah in študijah neodvisnih strokovnjakov, prispevkih organizacij civilne družbe in resolucijah Parlamenta; |
| --- | --- |

15.

poziva, da se o rednemu ocenjevanju rezultatov, doseženih v večletnem programu, vsako leto razpravlja v Evropskem parlamentu, pri čemer bi razprave morale vključevati civilno družbo, v središču pozornosti pa bi moralo biti varstvo temeljnih pravic v EU; razprave bi morale temeljiti na poročilih Sveta, Komisije, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Agencije Evropske unije za temeljne pravice, pa tudi na ocenah in študijah neodvisnih strokovnjakov, prispevkih organizacij civilne družbe in resolucijah Parlamenta;

Evropa pravic

| 16. | meni, da sta učinkovita zaščita in spodbujanje temeljnih pravic osnova demokracije v Evropi in glavni pogoj za utrditev OSVP; zato je trdno prepričan, da sta Svet in Komisija odgovorna, da dejavno predlagata ukrepe za spodbujanje temeljnih pravic; |
| --- | --- |

16.

meni, da sta učinkovita zaščita in spodbujanje temeljnih pravic osnova demokracije v Evropi in glavni pogoj za utrditev OSVP; zato je trdno prepričan, da sta Svet in Komisija odgovorna, da dejavno predlagata ukrepe za spodbujanje temeljnih pravic;

| 17. | opozarja tudi, da Unija pristopa k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zato bi se morala pogajanja za pridružitev Unije k tej konvenciji začeti nemudoma; |
| --- | --- |

17.

opozarja tudi, da Unija pristopa k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zato bi se morala pogajanja za pridružitev Unije k tej konvenciji začeti nemudoma;

| 18. | poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem Medinstitucionalnega sporazuma, upoštevajoč Lizbonsko pogodbo in posledice povezave med Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropskim sodiščem za človekove pravice in institucijami EU; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj nadaljuje z razvojem Medinstitucionalnega sporazuma, upoštevajoč Lizbonsko pogodbo in posledice povezave med Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropskim sodiščem za človekove pravice in institucijami EU;

| 19. | zahteva jasen in izčrpen predlog o pravicah, ki naj bodo zajamčene obtožencem, da se jim zagotovi pravično sojenje, in zavrača postopen pristop, ki se trenutno uporablja; |
| --- | --- |

19.

zahteva jasen in izčrpen predlog o pravicah, ki naj bodo zajamčene obtožencem, da se jim zagotovi pravično sojenje, in zavrača postopen pristop, ki se trenutno uporablja;

| 20. | opozarja, da Listina o temeljnih pravicah Evropske unije z Lizbonsko pogodbo postaja zavezujoča v enaki meri kot pogodbe, kar pomeni, da se bo v celoti uporabljala za vse sprejete ukrepe na področju OSVP, njeno spoštovanje pa bo nadzorovalo Sodišče; vseeno obžaluje, da je uvedba protokola omejila učinek Listine na nacionalno zakonodajo dveh držav članic, in ponovno izraža skrb, da bi zaradi tega lahko prišlo do neenakega obravnavanja med ljudmi; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da Listina o temeljnih pravicah Evropske unije z Lizbonsko pogodbo postaja zavezujoča v enaki meri kot pogodbe, kar pomeni, da se bo v celoti uporabljala za vse sprejete ukrepe na področju OSVP, njeno spoštovanje pa bo nadzorovalo Sodišče; vseeno obžaluje, da je uvedba protokola omejila učinek Listine na nacionalno zakonodajo dveh držav članic, in ponovno izraža skrb, da bi zaradi tega lahko prišlo do neenakega obravnavanja med ljudmi;

| 21. | poziva, naj se opravi temeljit in nepristranski pregled sorazmernosti in učinkovitosti obstoječih ukrepov na območju svobode in pravice ter potrebe po njih, vključno z njihovim vplivom na zaščito in spodbujanje vrednot in načel EU ter temeljnih pravic državljanov; poziva, naj se za vsako novo politiko, zakonodajni predlog in program opravi ocena učinka glede temeljnih pravic in vrednot EU ter da ta ocena jasno navede, katere temeljne pravice utegnejo biti prizadete in kateri ukrepi so predvideni za varovanje teh pravic v skladu z načeli sorazmernosti in nujnosti; meni, da se je treba posvetovati z Agencijo za temeljne pravice skozi celotni politični cikel zakonodajnih predlogov, ki vplivajo na temeljne in človekove pravice, ter Komisijo poziva, naj na vsako poročilo Agencije za temeljne pravice izda uraden odgovor, ki bo vključeval seznam predlaganih ukrepov za reševanje vprašanj, ki jih je agencija izpostavila; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se opravi temeljit in nepristranski pregled sorazmernosti in učinkovitosti obstoječih ukrepov na območju svobode in pravice ter potrebe po njih, vključno z njihovim vplivom na zaščito in spodbujanje vrednot in načel EU ter temeljnih pravic državljanov; poziva, naj se za vsako novo politiko, zakonodajni predlog in program opravi ocena učinka glede temeljnih pravic in vrednot EU ter da ta ocena jasno navede, katere temeljne pravice utegnejo biti prizadete in kateri ukrepi so predvideni za varovanje teh pravic v skladu z načeli sorazmernosti in nujnosti; meni, da se je treba posvetovati z Agencijo za temeljne pravice skozi celotni politični cikel zakonodajnih predlogov, ki vplivajo na temeljne in človekove pravice, ter Komisijo poziva, naj na vsako poročilo Agencije za temeljne pravice izda uraden odgovor, ki bo vključeval seznam predlaganih ukrepov za reševanje vprašanj, ki jih je agencija izpostavila;

| 22. | poziva k temu, da bi spodbujanje vrednot EU z vključitvijo človekovih pravic trajno postalo en od temeljnih ciljev sporazumov EU s tretjimi državami in celotnega zunanjega vidika območja svobode, varnosti in pravice, zlasti ob upoštevanju novih sredstev, ki jih v ta namen zagotavlja Lizbonska pogodba; priznava pomen ustrezne in dosledne notranje politike človekovih pravic, da se pridobi in ohrani potrebna zunanja verodostojnost; |
| --- | --- |

22.

poziva k temu, da bi spodbujanje vrednot EU z vključitvijo človekovih pravic trajno postalo en od temeljnih ciljev sporazumov EU s tretjimi državami in celotnega zunanjega vidika območja svobode, varnosti in pravice, zlasti ob upoštevanju novih sredstev, ki jih v ta namen zagotavlja Lizbonska pogodba; priznava pomen ustrezne in dosledne notranje politike človekovih pravic, da se pridobi in ohrani potrebna zunanja verodostojnost;

| 23. | meni, da je smrtna kazen kruta, nečloveška in ponižujoča kazen, ter zavzeto poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za njeno odpravo v vseh državah sveta; |
| --- | --- |

23.

meni, da je smrtna kazen kruta, nečloveška in ponižujoča kazen, ter zavzeto poziva EU in njene države članice, naj si prizadevajo za njeno odpravo v vseh državah sveta;

| 24. | poziva, naj zunanja razsežnost politik OSVP spoštuje, varuje in podpira človekove pravice in temeljne svoboščine, ter vztraja, da mora mednarodno sodelovanje temeljiti na teh vrednotah, da se mučenja ne sme opravičevati, da je treba nujno opustiti izredne izročitve in da je treba te prakse ustrezno preiskati, da bi se jim v prihodnosti lahko izognili; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj zunanja razsežnost politik OSVP spoštuje, varuje in podpira človekove pravice in temeljne svoboščine, ter vztraja, da mora mednarodno sodelovanje temeljiti na teh vrednotah, da se mučenja ne sme opravičevati, da je treba nujno opustiti izredne izročitve in da je treba te prakse ustrezno preiskati, da bi se jim v prihodnosti lahko izognili;

Boj proti diskriminaciji, spodbujanje vključevanja

| 25. | poziva k celovitemu ukrepanju, da bi državljane in rezidente EU informirali o njihovih temeljnih pravicah, in sicer s kampanjami za večjo ozaveščenost splošne javnosti in ranljivih skupin, pobudami za neformalno izobraževanje ter vključitvijo nediskriminacije in enakosti v učne načrte formalnega izobraževanja, in da bi pri institucijah EU in držav članic, ki delujejo v OSVP, povečali zavedanje o bistvenem pomenu temeljnih pravic, prav tako pa da bi se poiskali načini za popravo krivic v primeru kršitve teh pravic, bodisi na nacionalni ali na evropski ravni; |
| --- | --- |

25.

poziva k celovitemu ukrepanju, da bi državljane in rezidente EU informirali o njihovih temeljnih pravicah, in sicer s kampanjami za večjo ozaveščenost splošne javnosti in ranljivih skupin, pobudami za neformalno izobraževanje ter vključitvijo nediskriminacije in enakosti v učne načrte formalnega izobraževanja, in da bi pri institucijah EU in držav članic, ki delujejo v OSVP, povečali zavedanje o bistvenem pomenu temeljnih pravic, prav tako pa da bi se poiskali načini za popravo krivic v primeru kršitve teh pravic, bodisi na nacionalni ali na evropski ravni;

| 26. | poudarja, da se je treba na vedno večjo nestrpnost v EU odzvati s polnim izvajanjem Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (6) in z dodatno zakonodajo na evropski ravni na področju zločinov iz sovraštva; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se je treba na vedno večjo nestrpnost v EU odzvati s polnim izvajanjem Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (6) in z dodatno zakonodajo na evropski ravni na področju zločinov iz sovraštva;

| 27. | meni, da raznolikost bogati Unijo in da mora biti Unija varno okolje, v katerem se razlike in nacionalne posebnosti spoštujejo in se najbolj ranljivi, kot so Romi, zaščitijo; zato vztraja, da bi morala biti prednostna naloga Stockholmskega programa dejavno povečanje zavesti o protidiskriminacijski zakonodaji in o enakosti med spoloma ter boj proti revščini, diskriminaciji na podlagi spola, spolne usmerjenosti, starosti, invalidnosti, verske pripadnosti ali verskega prepričanja, rase, izvora, narodne ali etnične pripadnosti, ter proti rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji, ter zaščita otrok in manjšin; meni, da bi si bilo treba aktivno prizadevati za uporabo obstoječih sredstev in ukrepov za boj proti nasilju nad ženskami ter za njihovo izvajanje; zato poziva špansko in naslednja predsedstva, naj v času svojega mandata napredujejo na področju evropskih zaščitnih predpisov, da se zagotovi, da so žrtve takih kaznivih dejanj deležne enake stopnje zaščite v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

27.

meni, da raznolikost bogati Unijo in da mora biti Unija varno okolje, v katerem se razlike in nacionalne posebnosti spoštujejo in se najbolj ranljivi, kot so Romi, zaščitijo; zato vztraja, da bi morala biti prednostna naloga Stockholmskega programa dejavno povečanje zavesti o protidiskriminacijski zakonodaji in o enakosti med spoloma ter boj proti revščini, diskriminaciji na podlagi spola, spolne usmerjenosti, starosti, invalidnosti, verske pripadnosti ali verskega prepričanja, rase, izvora, narodne ali etnične pripadnosti, ter proti rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji, ter zaščita otrok in manjšin; meni, da bi si bilo treba aktivno prizadevati za uporabo obstoječih sredstev in ukrepov za boj proti nasilju nad ženskami ter za njihovo izvajanje; zato poziva špansko in naslednja predsedstva, naj v času svojega mandata napredujejo na področju evropskih zaščitnih predpisov, da se zagotovi, da so žrtve takih kaznivih dejanj deležne enake stopnje zaščite v vseh državah članicah;

| 28. | opominja, da je socialna izključenost z vidika navadnega državljana ena največjih groženj za notranjo varnost; poudarja, da brezposlenost in druge težave s prihodki, kot je prezadolženost zaradi svetovne finančne krize, povečujejo nevarnost za izključenost in da so etnične manjšine vse bolj ranljive, saj se soočajo z nevarnostjo, da bodo postale žrtve diskriminacije in rasističnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

28.

opominja, da je socialna izključenost z vidika navadnega državljana ena največjih groženj za notranjo varnost; poudarja, da brezposlenost in druge težave s prihodki, kot je prezadolženost zaradi svetovne finančne krize, povečujejo nevarnost za izključenost in da so etnične manjšine vse bolj ranljive, saj se soočajo z nevarnostjo, da bodo postale žrtve diskriminacije in rasističnih kaznivih dejanj;

| 29. | poziva, naj Agencija za temeljne pravice zbira in združuje zanesljive in primerljive statistične podatke o vseh razlogih za diskriminacijo, vključno z diskriminacijo nacionalnih manjšin, ter naj te različne razloge obravnava enakopravno, vključno s primerljivimi podatki o nasilju nad ženskami v EU, ter jih objavlja v lahko razumljivi obliki, in soglaša s tremi predsedstvi Sveta (španskim, belgijskim in madžarskim), da bi bilo treba čim prej začeti z morebitno revizijo mandata Agencije za temeljne pravice, kar bi trenutno pomenilo preučitev razmer na področju človekovih pravic v Evropski uniji; |
| --- | --- |

29.

poziva, naj Agencija za temeljne pravice zbira in združuje zanesljive in primerljive statistične podatke o vseh razlogih za diskriminacijo, vključno z diskriminacijo nacionalnih manjšin, ter naj te različne razloge obravnava enakopravno, vključno s primerljivimi podatki o nasilju nad ženskami v EU, ter jih objavlja v lahko razumljivi obliki, in soglaša s tremi predsedstvi Sveta (španskim, belgijskim in madžarskim), da bi bilo treba čim prej začeti z morebitno revizijo mandata Agencije za temeljne pravice, kar bi trenutno pomenilo preučitev razmer na področju človekovih pravic v Evropski uniji;

| 30. | ponovna poudarja, da si morajo Unija in države članice skupno prizadevati za celovito vključitev v družbo ranljivih skupin, zlasti romske skupnosti, in sicer s spodbujanjem njihovega vključevanja v šolski sistem in na trg dela ter z ukrepanjem za preprečevanja nasilja nad njimi; |
| --- | --- |

30.

ponovna poudarja, da si morajo Unija in države članice skupno prizadevati za celovito vključitev v družbo ranljivih skupin, zlasti romske skupnosti, in sicer s spodbujanjem njihovega vključevanja v šolski sistem in na trg dela ter z ukrepanjem za preprečevanja nasilja nad njimi;

| 31. | poudarja, da ni mogoče dokazati opaznega napredka kljub temu, da so zakonodajalci in oblikovalci politik EU sprejeli obsežen pravni okvir za preprečevanje večplastne diskriminacije, ki jo trpijo ženske manjšinskega izvora, zlasti Romke; zato poziva države članice, naj pregledajo izvajanje vseh politik, povezanih s pojavom večplastne diskriminacije; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da ni mogoče dokazati opaznega napredka kljub temu, da so zakonodajalci in oblikovalci politik EU sprejeli obsežen pravni okvir za preprečevanje večplastne diskriminacije, ki jo trpijo ženske manjšinskega izvora, zlasti Romke; zato poziva države članice, naj pregledajo izvajanje vseh politik, povezanih s pojavom večplastne diskriminacije;

| 32. | meni, da je nujno, da EU predlaga direktivo in evropski akcijski načrt o nasilju nad ženskami, ki bosta namenjena preprečevanju nasilja, varstvu žrtev in preganjanju storilcev; meni tudi, da je nujno, da EU uvede mehanizme, s katerimi bo zagotovila, da bosta razsežnost spola in analiza trgovine z ljudmi del vseh politik, usmerjenih v preprečevanje te trgovine in boj proti njej; |
| --- | --- |

32.

meni, da je nujno, da EU predlaga direktivo in evropski akcijski načrt o nasilju nad ženskami, ki bosta namenjena preprečevanju nasilja, varstvu žrtev in preganjanju storilcev; meni tudi, da je nujno, da EU uvede mehanizme, s katerimi bo zagotovila, da bosta razsežnost spola in analiza trgovine z ljudmi del vseh politik, usmerjenih v preprečevanje te trgovine in boj proti njej;

Okrepljene pravice, povezane z državljanstvom Unije

| 33. | poudarja, da bodo z uvedbo državljanske pobude v Lizbonsko pogodbo državljani neposredno udeleženi pri uresničevanju suverenosti Unije in da bodo prvič neposredno sodelovali pri sprožanju evropskih zakonodajnih predlogov, odločno zahteva, naj se ta novi instrument izvaja tako, da bo ljudi resnično spodbudil k njegovi uporabi, Komisijo pa poziva, naj ustrezno upošteva vse pobude, ki ustrezajo pravnim merilom; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bodo z uvedbo državljanske pobude v Lizbonsko pogodbo državljani neposredno udeleženi pri uresničevanju suverenosti Unije in da bodo prvič neposredno sodelovali pri sprožanju evropskih zakonodajnih predlogov, odločno zahteva, naj se ta novi instrument izvaja tako, da bo ljudi resnično spodbudil k njegovi uporabi, Komisijo pa poziva, naj ustrezno upošteva vse pobude, ki ustrezajo pravnim merilom;

| 34. | pozdravlja določbo Lizbonske pogodbe o državljanski pobudi in poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva vlogo Parlamenta in obstoječo pravico do peticije pri pripravi predloga za praktične vidike izvajanja te določbe; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja določbo Lizbonske pogodbe o državljanski pobudi in poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva vlogo Parlamenta in obstoječo pravico do peticije pri pripravi predloga za praktične vidike izvajanja te določbe;

| 35. | namerava podati novo pobudo za temeljno reformo zakona o volitvah v Evropski parlament; ponovno izraža stališče, da bi moral Svet v spodbudo evropskim državljanom za sodelovanje na evropskih volitvah v kraju stalnega prebivališča, pri podrobnih določilih, za katere je bil že pozvan, naj jih sprejme, sprejeti ukrepe za lažje uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice; |
| --- | --- |

35.

namerava podati novo pobudo za temeljno reformo zakona o volitvah v Evropski parlament; ponovno izraža stališče, da bi moral Svet v spodbudo evropskim državljanom za sodelovanje na evropskih volitvah v kraju stalnega prebivališča, pri podrobnih določilih, za katere je bil že pozvan, naj jih sprejme, sprejeti ukrepe za lažje uresničevanje aktivne in pasivne volilne pravice;

| 36. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo pravice, povezane z državljanstvom Unije, da bodo lahko državljani Unije uresničevali svojo pravico do svobode gibanja skupaj s člani svojih družin, kar jim bo omogočilo, da brez omejitev potujejo, delajo, študirajo, se upokojijo, sodelujejo pri politiki in demokratičnem življenju in živijo družinsko življenje kjerkoli v Uniji ter zagotovi, da ohranijo pravico do vseh socialnih prejemkov ne glede na to, kje živijo; meni, da bi morale države članice zagotoviti, da lahko državljani EU brez težav uveljavljajo svojo pravico do glasovanja na lokalnih volitvah; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj v celoti izvajajo pravice, povezane z državljanstvom Unije, da bodo lahko državljani Unije uresničevali svojo pravico do svobode gibanja skupaj s člani svojih družin, kar jim bo omogočilo, da brez omejitev potujejo, delajo, študirajo, se upokojijo, sodelujejo pri politiki in demokratičnem življenju in živijo družinsko življenje kjerkoli v Uniji ter zagotovi, da ohranijo pravico do vseh socialnih prejemkov ne glede na to, kje živijo; meni, da bi morale države članice zagotoviti, da lahko državljani EU brez težav uveljavljajo svojo pravico do glasovanja na lokalnih volitvah;

| 37. | poziva države članice, naj brez poseganja v nacionalno družinsko zakonodajo zagotovijo svobodo gibanja državljanom EU in njihovim družinam, vključno z registriranimi partnerstvi in zakonskimi zvezami v skladu s členoma 2 in 3 Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (7), pri tem pa naj se izognejo vsaki diskriminaciji na vseh podlagah, vključno z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj brez poseganja v nacionalno družinsko zakonodajo zagotovijo svobodo gibanja državljanom EU in njihovim družinam, vključno z registriranimi partnerstvi in zakonskimi zvezami v skladu s členoma 2 in 3 Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (7), pri tem pa naj se izognejo vsaki diskriminaciji na vseh podlagah, vključno z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj proučijo, kako lahko olajšajo prosto gibanje državljanov EU s pomočjo tistim državljanom EU, ki se odločijo uveljavljati to pravico za vključevanje in sodelovanje v državi gostiteljici, v katero se preselijo v okviru uveljavljanja svoje pravice do svobode gibanja v Evropski uniji; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj proučijo, kako lahko olajšajo prosto gibanje državljanov EU s pomočjo tistim državljanom EU, ki se odločijo uveljavljati to pravico za vključevanje in sodelovanje v državi gostiteljici, v katero se preselijo v okviru uveljavljanja svoje pravice do svobode gibanja v Evropski uniji;

| 39. | meni, da mora biti uresničevanje teh svoboščin zagotovljeno ne glede na državne meje in da morajo imeti državljani EU možnost, da v celoti uresničujejo svoje posebne pravice, tudi izven Unije; zato poudarja, kako pomembno je krepiti usklajevanje in sodelovanje na področju konzularne zaščite; |
| --- | --- |

39.

meni, da mora biti uresničevanje teh svoboščin zagotovljeno ne glede na državne meje in da morajo imeti državljani EU možnost, da v celoti uresničujejo svoje posebne pravice, tudi izven Unije; zato poudarja, kako pomembno je krepiti usklajevanje in sodelovanje na področju konzularne zaščite;

| 40. | poziva države članice, naj pošteno in dosledno izvajajo svojo obveznost zagotavljanja konzularne in diplomatske zaščite za državljane Unije z izvajanjem sporazuma o minimalni konzularni pomoči državljanom EU izven ozemlja EU; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj pošteno in dosledno izvajajo svojo obveznost zagotavljanja konzularne in diplomatske zaščite za državljane Unije z izvajanjem sporazuma o minimalni konzularni pomoči državljanom EU izven ozemlja EU;

| 41. | poziva Svet in Komisijo, naj dasta prednost izboljšanju preglednosti in dostopa do dokumentov, kar je nujno, če naj bo EU res usmerjena k državljanom; |
| --- | --- |

41.

poziva Svet in Komisijo, naj dasta prednost izboljšanju preglednosti in dostopa do dokumentov, kar je nujno, če naj bo EU res usmerjena k državljanom;

| 42. | odobrava navedbo sodelovanja v demokratičnem življenju Evropske unije v Stockholmskem programu; poziva Svet, naj v ta program vključi poseben del o primernih ukrepih za večje sodelovanje žensk v volilnih kampanjah in političnem življenju na splošno, da bi tako odpravili še vedno prisotni demokratični primanjkljaj zaradi omejenega sodelovanja žensk na občinskih, nacionalnih in evropskih volitvah; |
| --- | --- |

42.

odobrava navedbo sodelovanja v demokratičnem življenju Evropske unije v Stockholmskem programu; poziva Svet, naj v ta program vključi poseben del o primernih ukrepih za večje sodelovanje žensk v volilnih kampanjah in političnem življenju na splošno, da bi tako odpravili še vedno prisotni demokratični primanjkljaj zaradi omejenega sodelovanja žensk na občinskih, nacionalnih in evropskih volitvah;

Preseljevanje

| 43. | meni, da mora vsak celovit pristop do priseljevanja upoštevati dejavnike, ki spodbujajo izseljevanje in ljudi sploh privedejo do tega, da zapustijo svojo državo, ter da so za tak pristop potrebni jasni načrti razvoja in naložb v državah izvora in tranzita, zlasti z lažjim prenosom denarja migrantov v njihove države izvora ali z uvedbo trgovinskih in kmetijskih politik, ki bodo spodbujale gospodarske priložnosti, pa tudi z razvojem na področjih demokracije, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

43.

meni, da mora vsak celovit pristop do priseljevanja upoštevati dejavnike, ki spodbujajo izseljevanje in ljudi sploh privedejo do tega, da zapustijo svojo državo, ter da so za tak pristop potrebni jasni načrti razvoja in naložb v državah izvora in tranzita, zlasti z lažjim prenosom denarja migrantov v njihove države izvora ali z uvedbo trgovinskih in kmetijskih politik, ki bodo spodbujale gospodarske priložnosti, pa tudi z razvojem na področjih demokracije, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| 44. | poudarja, da je potreben nenehen razvoj ustrezno financiranih in ambicioznih programov regionalne zaščite, in sicer v tesnem sodelovanju z Visokim komisariatom OZN za begunce in zadevnimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je potreben nenehen razvoj ustrezno financiranih in ambicioznih programov regionalne zaščite, in sicer v tesnem sodelovanju z Visokim komisariatom OZN za begunce in zadevnimi tretjimi državami;

| 45. | poziva, naj se politike Skupnosti vključevanja, priseljevanja in azila oblikujejo ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da se zagotovi učinkovito varstvo človekovih pravic državljanov tretjih držav ter popolno spoštovanje načela nevračanja; podarja, da bi politike priseljevanja in azila morale odgovarjati tudi na potrebe najbolj ranljivih skupin, kot so begunci, prosilci za azil in zlasti mladoletniki in mladoletniki brez spremstva; poziva k oblikovanju skladnega in celovitega pravnega okvira, ki bo olajšal zakonite migracije; |
| --- | --- |

45.

poziva, naj se politike Skupnosti vključevanja, priseljevanja in azila oblikujejo ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da se zagotovi učinkovito varstvo človekovih pravic državljanov tretjih držav ter popolno spoštovanje načela nevračanja; podarja, da bi politike priseljevanja in azila morale odgovarjati tudi na potrebe najbolj ranljivih skupin, kot so begunci, prosilci za azil in zlasti mladoletniki in mladoletniki brez spremstva; poziva k oblikovanju skladnega in celovitega pravnega okvira, ki bo olajšal zakonite migracije;

| 46. | spodbuja k oblikovanju odločnejše politike priseljevanja v tesni povezavi z drugimi politikami Skupnosti, zlasti s politiko zaposlovanja, za vzpostavitev zakonitega priseljevanja kot alternative nezakonitemu in za doseganje čim ugodnejšega učinka za države članice in dobrobit samih priseljencev; |
| --- | --- |

46.

spodbuja k oblikovanju odločnejše politike priseljevanja v tesni povezavi z drugimi politikami Skupnosti, zlasti s politiko zaposlovanja, za vzpostavitev zakonitega priseljevanja kot alternative nezakonitemu in za doseganje čim ugodnejšega učinka za države članice in dobrobit samih priseljencev;

| 47. | vztraja, da je potrebno okrepiti celovit pristop Evropske unije k priseljevanju, ki bo nudil možnost za nove načine političnega dialoga in sodelovanja s tretjimi državami za izboljšanje migracijskih tokov in preprečevanje humanitarnih nesreč; |
| --- | --- |

47.

vztraja, da je potrebno okrepiti celovit pristop Evropske unije k priseljevanju, ki bo nudil možnost za nove načine političnega dialoga in sodelovanja s tretjimi državami za izboljšanje migracijskih tokov in preprečevanje humanitarnih nesreč;

| 48. | poudarja, da je treba doseči veliko skladnost migracijskih in razvojnih politik ter okrepiti dialog z državami izvora in tranzitnimi državami, zlasti zaradi preprečevanja problema nezakonite migracije; glede tega poudarja, da bi države članice z učinkovitimi skupnimi ukrepi proti nezakonitemu priseljevanju pridobile boljše izhodišče za urejanje zakonite migracije; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba doseči veliko skladnost migracijskih in razvojnih politik ter okrepiti dialog z državami izvora in tranzitnimi državami, zlasti zaradi preprečevanja problema nezakonite migracije; glede tega poudarja, da bi države članice z učinkovitimi skupnimi ukrepi proti nezakonitemu priseljevanju pridobile boljše izhodišče za urejanje zakonite migracije;

Azil

| 49. | poziva k nadaljnjem razvoju skupnega evropskega azilnega sistema za vzpostavitev „Evrope azila“, kakor predvideva evropski pakt o migracijah in azilu; meni, da bi enoten postopek moral zagotoviti večjo doslednost in boljšo kakovost sprejemanja odločitev o azilu v vseh državah članicah, da se zmanjšajo razlike v zaščiti v Evropi; |
| --- | --- |

49.

poziva k nadaljnjem razvoju skupnega evropskega azilnega sistema za vzpostavitev „Evrope azila“, kakor predvideva evropski pakt o migracijah in azilu; meni, da bi enoten postopek moral zagotoviti večjo doslednost in boljšo kakovost sprejemanja odločitev o azilu v vseh državah članicah, da se zmanjšajo razlike v zaščiti v Evropi;

| 50. | poziva Svet in države članice, naj spoštujejo pravno opredelitev pojma begunec, kakor je zapisana v Konvenciji Združenih narodov v zvezi s statusom beguncev; |
| --- | --- |

50.

poziva Svet in države članice, naj spoštujejo pravno opredelitev pojma begunec, kakor je zapisana v Konvenciji Združenih narodov v zvezi s statusom beguncev;

| 51. | meni, da medtem ko mora solidarnost ostati v središču skupne politike priseljevanja in azila, mora vključevati tudi solidarnost z državami članicami, ki izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti glede zaščite beguncev in prosilcev za azil in torej zagotoviti, da jih bodo izpolnjevale vse države članice; |
| --- | --- |

51.

meni, da medtem ko mora solidarnost ostati v središču skupne politike priseljevanja in azila, mora vključevati tudi solidarnost z državami članicami, ki izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti glede zaščite beguncev in prosilcev za azil in torej zagotoviti, da jih bodo izpolnjevale vse države članice;

| 52. | ponovno opozarja, da je azil pravica, ki jo je treba zagotoviti vsem ljudem, ki bežijo pred konflikti in nasiljem; obsoja vračanje in kolektivne izgone v države, ki ne spoštujejo človekovih pravic ali niso podpisale Konvencijo ZN o statusu beguncev; |
| --- | --- |

52.

ponovno opozarja, da je azil pravica, ki jo je treba zagotoviti vsem ljudem, ki bežijo pred konflikti in nasiljem; obsoja vračanje in kolektivne izgone v države, ki ne spoštujejo človekovih pravic ali niso podpisale Konvencijo ZN o statusu beguncev;

| 53. | spodbuja pogajanja o nedokončanih in prihodnjih zakonodajnih predlogih o evropskih instrumentih na področju azila za izboljšanje standardov in odpravo vrzeli v sedanjem pravnem okviru; |
| --- | --- |

53.

spodbuja pogajanja o nedokončanih in prihodnjih zakonodajnih predlogih o evropskih instrumentih na področju azila za izboljšanje standardov in odpravo vrzeli v sedanjem pravnem okviru;

| 54. | nadalje poziva k solidarnosti med državami članicami na eni strani in prosilci za azil in drugimi begunci na drugi; |
| --- | --- |

54.

nadalje poziva k solidarnosti med državami članicami na eni strani in prosilci za azil in drugimi begunci na drugi;

| 55. | poziva države članice, naj dejavno začnejo skupno delovati in pokažejo svojo popolno zavezanost mehanizmom solidarnosti, kot so pilotni projekt notranje preselitve upravičencev do mednarodne zaščite, ki ga predvideva Komisija, kot tudi pobude, ki vodijo k oblikovanju prave dolgotrajne solidarnosti med državami članicami, in naj spodbujajo regionalne programe zaščite; v zvezi s tem je mnenja, da bi bilo treba uvesti pregleden sistem za ocenjevanje zmogljivosti sprejema držav članic in da bi bilo treba v zvezi s tem pojasniti vlogo Evropskega urada za podporo na področju azila; zato poziva k odprti razpravi o različnih možnostih, ki so na voljo, da se ustanovi obvezen mehanizem učinkovite solidarnosti, zlasti z notranjim preseljevanjem; |
| --- | --- |

55.

poziva države članice, naj dejavno začnejo skupno delovati in pokažejo svojo popolno zavezanost mehanizmom solidarnosti, kot so pilotni projekt notranje preselitve upravičencev do mednarodne zaščite, ki ga predvideva Komisija, kot tudi pobude, ki vodijo k oblikovanju prave dolgotrajne solidarnosti med državami članicami, in naj spodbujajo regionalne programe zaščite; v zvezi s tem je mnenja, da bi bilo treba uvesti pregleden sistem za ocenjevanje zmogljivosti sprejema držav članic in da bi bilo treba v zvezi s tem pojasniti vlogo Evropskega urada za podporo na področju azila; zato poziva k odprti razpravi o različnih možnostih, ki so na voljo, da se ustanovi obvezen mehanizem učinkovite solidarnosti, zlasti z notranjim preseljevanjem;

| 56. | v zvezi s tem poziva k hitri formalizaciji načela solidarnosti in poštene delitve odgovornosti, kot to določa člen 80 PDEU, ki bi moral vključevati sistem „obvezne in nepreklicne solidarnosti“, skupaj z večjim sodelovanjem s tretjimi državami, zlasti sosednjih držav, za razvoj njihovih sistemov azila in zaščite na način, ki bo spoštoval temeljne pravice in mednarodne zaščitne normative, omogočal realistična pričakovanja in ne bo onemogočal dostopa do zaščite v Evropski uniji ali ga nadomestil; |
| --- | --- |

56.

v zvezi s tem poziva k hitri formalizaciji načela solidarnosti in poštene delitve odgovornosti, kot to določa člen 80 PDEU, ki bi moral vključevati sistem „obvezne in nepreklicne solidarnosti“, skupaj z večjim sodelovanjem s tretjimi državami, zlasti sosednjih držav, za razvoj njihovih sistemov azila in zaščite na način, ki bo spoštoval temeljne pravice in mednarodne zaščitne normative, omogočal realistična pričakovanja in ne bo onemogočal dostopa do zaščite v Evropski uniji ali ga nadomestil;

| 57. | meni, da je potreben skupen partnerski pristop z državami izvora in tranzita za zagotavljanje njihovega dejavnega prispevka k upravljanju migracijskih tokov, da se prepreči nedovoljeno priseljevanja z obveščanjem morebitnih migrantov o možnih tveganjih in za vzpostavitev učinkovite kampanje obveščanja o možnostih za zakonit vstop in/ali delo v državah članicah EU. |
| --- | --- |

57.

meni, da je potreben skupen partnerski pristop z državami izvora in tranzita za zagotavljanje njihovega dejavnega prispevka k upravljanju migracijskih tokov, da se prepreči nedovoljeno priseljevanja z obveščanjem morebitnih migrantov o možnih tveganjih in za vzpostavitev učinkovite kampanje obveščanja o možnostih za zakonit vstop in/ali delo v državah članicah EU.

| 58. | poudarja, da bi morali vsi sporazumi z državami izvora in tranzita, kot sta na primer Turčija in Libija, vključevati poglavja o sodelovanju na področju priseljevanja, ob upoštevanju razmer v državah članicah, ki so najbolj izpostavljene migracijskim tokovom, ter ob osredotočanju na boj proti nedovoljenemu priseljevanju in trgovino z ljudmi, s spodbujanjem dela agencije Frontex; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi morali vsi sporazumi z državami izvora in tranzita, kot sta na primer Turčija in Libija, vključevati poglavja o sodelovanju na področju priseljevanja, ob upoštevanju razmer v državah članicah, ki so najbolj izpostavljene migracijskim tokovom, ter ob osredotočanju na boj proti nedovoljenemu priseljevanju in trgovino z ljudmi, s spodbujanjem dela agencije Frontex;

| 59. | poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri krepitvi ukrepov za zagotavljanje učinkovitega in hitrega vračanja nezakonitih priseljencev, ki ne potrebujejo zaščite, ob dajanju prednosti prostovoljnem vračanju; |
| --- | --- |

59.

poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri krepitvi ukrepov za zagotavljanje učinkovitega in hitrega vračanja nezakonitih priseljencev, ki ne potrebujejo zaščite, ob dajanju prednosti prostovoljnem vračanju;

| 60. | poziva k sprejetju ukrepov za odpravo preprek za izvajanje pravice državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, do združitve z družino; |
| --- | --- |

60.

poziva k sprejetju ukrepov za odpravo preprek za izvajanje pravice državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državah članicah, do združitve z družino;

| 61. | poudarja, da je treba migrantom omogočiti dostop do sodnega varstva, stanovanja, izobraževanja in zdravstvenega varstva med drugim v skladu z Mednarodno konvencijo Združenih narodov o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da je treba migrantom omogočiti dostop do sodnega varstva, stanovanja, izobraževanja in zdravstvenega varstva med drugim v skladu z Mednarodno konvencijo Združenih narodov o zaščiti pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin;

| 62. | poziva Komisijo, naj predstavi praktične predloge učinkovitih ukrepov proti zlorabi azilnih postopkov; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj predstavi praktične predloge učinkovitih ukrepov proti zlorabi azilnih postopkov;

| 63. | poudarja, da bi bilo treba spodbujati krožno migracijo, toda opozarja, da ta ukrep ne sme voditi do plačnega in socialnega dampinga in ne sme prezreti potrebe po ukrepih vključevanja; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da bi bilo treba spodbujati krožno migracijo, toda opozarja, da ta ukrep ne sme voditi do plačnega in socialnega dampinga in ne sme prezreti potrebe po ukrepih vključevanja;

Meje in vizumi

| 64. | poziva k sprejetju celovitega načrta, ki bo določal splošne cilje in zasnovo strategije Unije za integrirano upravljanje mej, da bi resnično izvajali skupno politiko o azilu, priseljevanju in nadzoru zunanjih meja, v skladu s členom 67(2) PDEU; |
| --- | --- |

64.

poziva k sprejetju celovitega načrta, ki bo določal splošne cilje in zasnovo strategije Unije za integrirano upravljanje mej, da bi resnično izvajali skupno politiko o azilu, priseljevanju in nadzoru zunanjih meja, v skladu s členom 67(2) PDEU;

| 65. | poziva k strateškemu pristopu na področju vizumske politike za ohranitev usklajenega delovanja, notranjih pravil in zunanjih obveznosti, vključno z varovanjem enakega obravnavanja držav članic s strani tretjih držav; |
| --- | --- |

65.

poziva k strateškemu pristopu na področju vizumske politike za ohranitev usklajenega delovanja, notranjih pravil in zunanjih obveznosti, vključno z varovanjem enakega obravnavanja držav članic s strani tretjih držav;

| 66. | poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne sklepe v zvezi z izvajanjem že veljavnih sporazumov o vizumih in ponovnem sprejemu oseb ter dvostranskih sporazumov o obmejnem prometu med Evropsko unijo in njenimi vzhodnimi sosedami, pa tudi v zvezi s postopkom liberalizacije vizumskega režima na Zahodnem Balkanu, da se oblikuje niz jasnih meril in kazalnikov uspešnosti za vsak primer posebej, da se ocenijo in izboljšajo veljavni sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov in da se napreduje v smeri območja brez vizumov, katerega namen bo povečati raven stikov med ljudmi; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj sprejme ustrezne sklepe v zvezi z izvajanjem že veljavnih sporazumov o vizumih in ponovnem sprejemu oseb ter dvostranskih sporazumov o obmejnem prometu med Evropsko unijo in njenimi vzhodnimi sosedami, pa tudi v zvezi s postopkom liberalizacije vizumskega režima na Zahodnem Balkanu, da se oblikuje niz jasnih meril in kazalnikov uspešnosti za vsak primer posebej, da se ocenijo in izboljšajo veljavni sporazumi o poenostavitvi vizumskih postopkov in da se napreduje v smeri območja brez vizumov, katerega namen bo povečati raven stikov med ljudmi;

| 67. | spodbuja Komisijo, naj za učinkovitejše izvajanje načela vizumske vzajemnosti s tretjimi državami in enako obravnavanje vseh državljanov Evropske unije, s pomočjo vseh orodij, ki jih ima na voljo, kot so na primer sankcije, prenovi svojo strategijo in to temo poveže s pogajanji s temi tretjimi državami; |
| --- | --- |

67.

spodbuja Komisijo, naj za učinkovitejše izvajanje načela vizumske vzajemnosti s tretjimi državami in enako obravnavanje vseh državljanov Evropske unije, s pomočjo vseh orodij, ki jih ima na voljo, kot so na primer sankcije, prenovi svojo strategijo in to temo poveže s pogajanji s temi tretjimi državami;

| 68. | meni, da mora Frontex kot bistven instrument celovite strategije Unije glede priseljevanja, popolnoma spoštovati človekove pravice migrantov; poziva k večjemu nadzoru Parlamenta nad njenimi dejavnostmi in podpira revizijo njenega mandata – vključno z jasnim okvirjem, da bodo operacije vračanja izpolnjevale mednarodne standarde človekovih pravic, in z ustanovitvijo regionalnih in specializiranih uradov –, da se okrepi njena vloga; |
| --- | --- |

68.

meni, da mora Frontex kot bistven instrument celovite strategije Unije glede priseljevanja, popolnoma spoštovati človekove pravice migrantov; poziva k večjemu nadzoru Parlamenta nad njenimi dejavnostmi in podpira revizijo njenega mandata – vključno z jasnim okvirjem, da bodo operacije vračanja izpolnjevale mednarodne standarde človekovih pravic, in z ustanovitvijo regionalnih in specializiranih uradov –, da se okrepi njena vloga;

| 69. | opozarja, da je za agencijo Frontex bistvenega pomena, da se lahko zanese na razpoložljivost sredstev, ki so jih zanjo namenile države članice, tako za usklajevanje posameznih skupnih operacij kot za njene stalne naloge; |
| --- | --- |

69.

opozarja, da je za agencijo Frontex bistvenega pomena, da se lahko zanese na razpoložljivost sredstev, ki so jih zanjo namenile države članice, tako za usklajevanje posameznih skupnih operacij kot za njene stalne naloge;

| 70. | poziva vse države članice, ki jih to zadeva, naj rešijo morebitne praktične in/ali pravne težave v zvezi z uporabo sredstev v državah članicah, ki so vključene v skupne operacije; |
| --- | --- |

70.

poziva vse države članice, ki jih to zadeva, naj rešijo morebitne praktične in/ali pravne težave v zvezi z uporabo sredstev v državah članicah, ki so vključene v skupne operacije;

| 71. | opozarja, da je nujno potrebno, da lahko schengenski informacijski sistem II (SIS II) in vizumski informacijski sistem (VIS) začneta delovati čim prej; meni, da bo sistem SIS II prinesel znatne izboljšave in nove funkcije, kot so uvedba biometričnih podatkov in medsebojna povezanost razpisov ukrepov, kar bo prispevalo k boljšemu nadzoru zunanjih meja in okrepljeni varnosti; |
| --- | --- |

71.

opozarja, da je nujno potrebno, da lahko schengenski informacijski sistem II (SIS II) in vizumski informacijski sistem (VIS) začneta delovati čim prej; meni, da bo sistem SIS II prinesel znatne izboljšave in nove funkcije, kot so uvedba biometričnih podatkov in medsebojna povezanost razpisov ukrepov, kar bo prispevalo k boljšemu nadzoru zunanjih meja in okrepljeni varnosti;

| 72. | vztraja, da novi instrumenti za upravljanje meja ali obsežni sistemi za shranjevanje podatkov ne bi smeli začeti delovati, dokler so obstoječi instrumenti popolnoma delujoči, varni in zanesljivi, ter poziva k temeljiti oceni nujnosti in sorazmernosti novih instrumentov, povezanih z zadevami, kot so vstop/izstop, program za registracijo potnikov, evidenca imen letalskih potnikov in sistem predhodnih dovoljenj za potovanje; |
| --- | --- |

72.

vztraja, da novi instrumenti za upravljanje meja ali obsežni sistemi za shranjevanje podatkov ne bi smeli začeti delovati, dokler so obstoječi instrumenti popolnoma delujoči, varni in zanesljivi, ter poziva k temeljiti oceni nujnosti in sorazmernosti novih instrumentov, povezanih z zadevami, kot so vstop/izstop, program za registracijo potnikov, evidenca imen letalskih potnikov in sistem predhodnih dovoljenj za potovanje;

Zaščita otrok

| 73. | poudarja pomen Lizbonske pogodbe, saj postane z njo Listina pravno zavezujoča, člen 24 Listine pa posebej ureja otrokove pravice in med drugim zagotavlja, da se morajo „[Pri] vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki zadevajo otroke, [...] upoštevati predvsem koristi otrok“; |
| --- | --- |

73.

poudarja pomen Lizbonske pogodbe, saj postane z njo Listina pravno zavezujoča, člen 24 Listine pa posebej ureja otrokove pravice in med drugim zagotavlja, da se morajo „[Pri] vseh ukrepih javnih organov ali zasebnih ustanov, ki zadevajo otroke, [...] upoštevati predvsem koristi otrok“;

| 74. | meni, da je treba pri vseh ukrepih EU na tem področju nujno spoštovati in spodbujati pravice otrok, kot so določene v Konvenciji OZN o otrokovih pravicah in priznane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in poziva k okrepljenemu delovanju EU na področju zaščite otrok po vsem OSVP; |
| --- | --- |

74.

meni, da je treba pri vseh ukrepih EU na tem področju nujno spoštovati in spodbujati pravice otrok, kot so določene v Konvenciji OZN o otrokovih pravicah in priznane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in poziva k okrepljenemu delovanju EU na področju zaščite otrok po vsem OSVP;

| 75. | poziva države članice, naj spoštujejo in izvajajo pravice otrok, kot so določene v Konvenciji OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj spoštujejo in izvajajo pravice otrok, kot so določene v Konvenciji OZN o otrokovih pravicah;

| 76. | poziva EU, naj odločneje nastopi proti vsem zlorabam otrok, kot so nasilje, diskriminacija, družbeno izključevanje in rasizem, otroško delo, prostitucija in trgovina z otroki, ter naj spodbuja usklajena prizadevanja za varovanje otrok in za uveljavljanje njihovih pravic, in sicer tako, da kot vodilo za ukrepe EU in kot podlago za spreminjanje obstoječe zakonodaje uporabi Konvencijo OZN o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

76.

poziva EU, naj odločneje nastopi proti vsem zlorabam otrok, kot so nasilje, diskriminacija, družbeno izključevanje in rasizem, otroško delo, prostitucija in trgovina z otroki, ter naj spodbuja usklajena prizadevanja za varovanje otrok in za uveljavljanje njihovih pravic, in sicer tako, da kot vodilo za ukrepe EU in kot podlago za spreminjanje obstoječe zakonodaje uporabi Konvencijo OZN o otrokovih pravicah;

| 77. | meni, da je nujno treba obravnavati vprašanje zaščite ločenih otrok in otrok brez spremstva glede na posebne nevarnosti, katerim so izpostavljeni; |
| --- | --- |

77.

meni, da je nujno treba obravnavati vprašanje zaščite ločenih otrok in otrok brez spremstva glede na posebne nevarnosti, katerim so izpostavljeni;

| 78. | poudarja, kako pomembno je upoštevati pravice otrok in posebno pozornost nameniti otrokom v posebej ranljivem položaju znotraj politike priseljevanja; meni, da je za to področje treba razviti ambiciozno evropsko strategijo; |
| --- | --- |

78.

poudarja, kako pomembno je upoštevati pravice otrok in posebno pozornost nameniti otrokom v posebej ranljivem položaju znotraj politike priseljevanja; meni, da je za to področje treba razviti ambiciozno evropsko strategijo;

| 79. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo politike EU o azilu, migracijah in trgovini z ljudmi na tem področju otroke migrante obravnavale predvsem kot otroke, da bi ti lahko brez diskriminacije uživali pravice kot otroci, zlasti pravico do združitve z družino; zato vztraja, da mora vsak akcijski načrt EU o mladoletnikih iz tretjih držav brez spremstva zagotoviti, da:






  (a) | vsi otroci brez spremstva prejmejo posebno zaščito in pomoč, ko so v EU; |
| --- | --- | --- |

79.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo politike EU o azilu, migracijah in trgovini z ljudmi na tem področju otroke migrante obravnavale predvsem kot otroke, da bi ti lahko brez diskriminacije uživali pravice kot otroci, zlasti pravico do združitve z družino; zato vztraja, da mora vsak akcijski načrt EU o mladoletnikih iz tretjih držav brez spremstva zagotoviti, da:

(a)

vsi otroci brez spremstva prejmejo posebno zaščito in pomoč, ko so v EU;

| (b) | EU določi ukrepe, ki bodo državam članicam pomagali najti zanesljivo, konkretno in trajno rešitev za vsakega otroka v njegovem najboljšem interesu; |
| --- | --- |

(b)

EU določi ukrepe, ki bodo državam članicam pomagali najti zanesljivo, konkretno in trajno rešitev za vsakega otroka v njegovem najboljšem interesu;

| (c) | če je v najboljšem interesu otroka vrnitev v tretjo državo, se v sodelovanju z državo vrnitve uvede ustrezen postopek vračanja in ponovne vključitve in |
| --- | --- |

(c)

če je v najboljšem interesu otroka vrnitev v tretjo državo, se v sodelovanju z državo vrnitve uvede ustrezen postopek vračanja in ponovne vključitve in

| (d) | EU sodeluje s tretjimi državami, da se preprečijo nevarne migracije in se v teh državah ustvarijo priložnosti za otroke; |
| --- | --- |

(d)

EU sodeluje s tretjimi državami, da se preprečijo nevarne migracije in se v teh državah ustvarijo priložnosti za otroke;

| 80. | poziva, da je posebno pozornost nameni mladoletnikom s spremstvom ali brez njega, ter zagotoviti, da jim ni bila kakor koli odvzeta prostost; |
| --- | --- |

80.

poziva, da je posebno pozornost nameni mladoletnikom s spremstvom ali brez njega, ter zagotoviti, da jim ni bila kakor koli odvzeta prostost;

| 81. | poudarja, da se lahko otroci iz tretjih držav znajdejo v posebno ranljivih in izkoriščevalskih delovnih položajih, zlasti v državah, kjer zaradi neurejenega statusa ne prejmejo ustrezne pomoči in zaščite; vztraja, da morajo politike EU na področju dela, azila, migracij in trgovine z ljudmi priznati in obravnavati dejansko stanje; |
| --- | --- |

81.

poudarja, da se lahko otroci iz tretjih držav znajdejo v posebno ranljivih in izkoriščevalskih delovnih položajih, zlasti v državah, kjer zaradi neurejenega statusa ne prejmejo ustrezne pomoči in zaščite; vztraja, da morajo politike EU na področju dela, azila, migracij in trgovine z ljudmi priznati in obravnavati dejansko stanje;

Varovanje in zaščita podatkov

| 82. | opaža, da internet pridobiva vedno večji pomen in ugotavlja, da so zaradi njegove globalne in odprte zasnove potrebni globalni standardi varstva podatkov, varnosti in svobode govora; poziva Svet in Komisijo, naj prevzameta pobudo pri oblikovanju globalne platforme za določitev tovrstnih standardov; meni, da je izjemno pomembno, da se strogo omejijo, opredelijo in regulirajo primeri, v katerih se od zasebnega internetnega podjetja lahko zahteva, naj vladnim organom razkrije podatke, ter da se zagotovi, da vladni organi te podatke uporabljajo ob upoštevanju najstrožjih standardov varovanja podatkov; |
| --- | --- |

82.

opaža, da internet pridobiva vedno večji pomen in ugotavlja, da so zaradi njegove globalne in odprte zasnove potrebni globalni standardi varstva podatkov, varnosti in svobode govora; poziva Svet in Komisijo, naj prevzameta pobudo pri oblikovanju globalne platforme za določitev tovrstnih standardov; meni, da je izjemno pomembno, da se strogo omejijo, opredelijo in regulirajo primeri, v katerih se od zasebnega internetnega podjetja lahko zahteva, naj vladnim organom razkrije podatke, ter da se zagotovi, da vladni organi te podatke uporabljajo ob upoštevanju najstrožjih standardov varovanja podatkov;

| 83. | zahteva zagotovilo, da bodo vse politike EU spoštovale temeljne pravice pri varstvu podatkov in pravico do zasebnosti; |
| --- | --- |

83.

zahteva zagotovilo, da bodo vse politike EU spoštovale temeljne pravice pri varstvu podatkov in pravico do zasebnosti;

| 84. | poudarja potrebo po tem, da se v program vključi varstvo osebnih podatkov in zasebnosti zaradi razvoja tehnologij in vzpostavitve obsežnih informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

84.

poudarja potrebo po tem, da se v program vključi varstvo osebnih podatkov in zasebnosti zaradi razvoja tehnologij in vzpostavitve obsežnih informacijskih sistemov;

| 85. | meni, da mora biti upoštevanje načela spoštovanja zasebnosti že pri načrtovanju (privacy by design) bistvena značilnost vsake pobude, ki bi lahko ogrozila varnost osebnih podatkov posameznikov in vplivala na zaupanje javnosti v vse, ki z njimi razpolagajo; |
| --- | --- |

85.

meni, da mora biti upoštevanje načela spoštovanja zasebnosti že pri načrtovanju (privacy by design) bistvena značilnost vsake pobude, ki bi lahko ogrozila varnost osebnih podatkov posameznikov in vplivala na zaupanje javnosti v vse, ki z njimi razpolagajo;

| 86. | podarja, da bi načelo dostopnosti lahko omogočilo izmenjavo osebnih podatkov, ki niso bili legitimno in zakonito pridobljeni, in da ga je treba podpreti s skupnimi pravili; izraža dvome glede lajšanja operativnih dejavnosti, ki ne vključujejo evropske definicije in skupnih standardov o tajnih preiskavah, nadzoru nad državljani itd.; |
| --- | --- |

86.

podarja, da bi načelo dostopnosti lahko omogočilo izmenjavo osebnih podatkov, ki niso bili legitimno in zakonito pridobljeni, in da ga je treba podpreti s skupnimi pravili; izraža dvome glede lajšanja operativnih dejavnosti, ki ne vključujejo evropske definicije in skupnih standardov o tajnih preiskavah, nadzoru nad državljani itd.;

| 87. | meni, da bi bilo treba, preden se na tem področju predvidijo ukrepi EU, vnaprej določiti jasna merila za ocenjevanje sorazmernosti in nujnosti omejitev temeljnih pravic; je tudi mnenja, da je treba pred sprejetjem odločitve podrobno preučiti posledice vsakega predloga; |
| --- | --- |

87.

meni, da bi bilo treba, preden se na tem področju predvidijo ukrepi EU, vnaprej določiti jasna merila za ocenjevanje sorazmernosti in nujnosti omejitev temeljnih pravic; je tudi mnenja, da je treba pred sprejetjem odločitve podrobno preučiti posledice vsakega predloga;

| 88. | izraža zaskrbljenost zaradi širjenja prakse profiliranja, ki temelji na uporabi tehnik podatkovnega rudarjenja in posplošenega zbiranja podatkov o nedolžnih državljanih za namene preprečevanja in policijskega nadzora; opozarja na pomen dejstva, da morajo ukrepi kazenskega pregona temeljiti na spoštovanju človekovih pravic, od načela o domnevi nedolžnosti do pravice do zasebnosti in varstva podatkov; |
| --- | --- |

88.

izraža zaskrbljenost zaradi širjenja prakse profiliranja, ki temelji na uporabi tehnik podatkovnega rudarjenja in posplošenega zbiranja podatkov o nedolžnih državljanih za namene preprečevanja in policijskega nadzora; opozarja na pomen dejstva, da morajo ukrepi kazenskega pregona temeljiti na spoštovanju človekovih pravic, od načela o domnevi nedolžnosti do pravice do zasebnosti in varstva podatkov;

| 89. | pozdravlja predlog za mednarodne standarde na področju varstva podatkov; poudarja, da bi bilo treba sporazume o varstvu podatkov s tretjimi državami izvajati popolnoma pregledno, z demokratičnim nadzorom Parlamenta, ter da so standardi za varstvo podatkov na evropski ravni v tretji državi minimalni predpogoj za izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

89.

pozdravlja predlog za mednarodne standarde na področju varstva podatkov; poudarja, da bi bilo treba sporazume o varstvu podatkov s tretjimi državami izvajati popolnoma pregledno, z demokratičnim nadzorom Parlamenta, ter da so standardi za varstvo podatkov na evropski ravni v tretji državi minimalni predpogoj za izmenjavo podatkov;

| 90. | pozdravlja predlog celovitega sistema varstva osebnih podatkov v EU in v odnosih s tretjimi državami; poziva k temeljiti oceni vse pomembnejše zakonodaje (protiteroristična zakonodaja, policijsko in pravosodno sodelovanje, priseljevanje, čezatlantski sporazumi) na področju zasebnosti in varstva podatkov; |
| --- | --- |

90.

pozdravlja predlog celovitega sistema varstva osebnih podatkov v EU in v odnosih s tretjimi državami; poziva k temeljiti oceni vse pomembnejše zakonodaje (protiteroristična zakonodaja, policijsko in pravosodno sodelovanje, priseljevanje, čezatlantski sporazumi) na področju zasebnosti in varstva podatkov;

| 91. | pozdravlja poudarjanje pomena tehnologije v Stockholmskem programu, kar zadeva učinkovito varstvo osebnih podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

91.

pozdravlja poudarjanje pomena tehnologije v Stockholmskem programu, kar zadeva učinkovito varstvo osebnih podatkov in zasebnosti;

| 92. | poziva Evropsko unijo, da pokaže svojo odločenost, da v vseh svojih politikah upošteva posebne potrebe ranljivih skupin; |
| --- | --- |

92.

poziva Evropsko unijo, da pokaže svojo odločenost, da v vseh svojih politikah upošteva posebne potrebe ranljivih skupin;

| 93. | poudarja, da so potrebne jasnejše in strožje omejitve izmenjave informacij med državami članicami in uporabe skupnih registrov EU; je mnenja, da bi v nasprotnem primeru z oblikovanjem obsežnih registrov na ravni EU lahko ogrozili osebno nedotakljivost in da bi registri lahko postali neuporabni, hkrati pa bi se povečalo tveganje uhajanja informacij in korupcije; |
| --- | --- |

93.

poudarja, da so potrebne jasnejše in strožje omejitve izmenjave informacij med državami članicami in uporabe skupnih registrov EU; je mnenja, da bi v nasprotnem primeru z oblikovanjem obsežnih registrov na ravni EU lahko ogrozili osebno nedotakljivost in da bi registri lahko postali neuporabni, hkrati pa bi se povečalo tveganje uhajanja informacij in korupcije;

| 94. | države članice poziva, naj okrepijo medsebojno spoštovanje in zaupanje v sposobnost drugih krepiti varnost; meni, da je medsebojno zaupanje odvisno od učinkovitega in strogega ter nenehnega ocenjevanja učinkovitosti in rezultatov dejavnosti različnih držav članic; |
| --- | --- |

94.

države članice poziva, naj okrepijo medsebojno spoštovanje in zaupanje v sposobnost drugih krepiti varnost; meni, da je medsebojno zaupanje odvisno od učinkovitega in strogega ter nenehnega ocenjevanja učinkovitosti in rezultatov dejavnosti različnih držav članic;

Civilno in gospodarsko pravosodje za družine, državljane in podjetja

Večji dostop do civilnega pravosodja za državljane in podjetja

| 95. | meni, da morajo prednostne naloge na področju civilnega pravosodja predvsem zadovoljiti potrebe, ki jih izražajo posamezni državljani in podjetja, ob hkratnem nenehnem poenostavljanju pravosodnih mehanizmov in oblikovanju enostavnejših, jasnejših in dostopnejših postopkov, da se zagotovita ustrezno spoštovanje temeljnih pravic in varstvo potrošnikov; zato – četudi pozdravlja odločitev Komisije, da predstavi predlog o oporokah in dedovanju ter Zeleno knjigo o ureditvah skupnega premoženja zakoncev v povezavi s prenehanjem življenjske skupnosti in razvezo – poziva k:






  — | nadaljnjim prizadevanjem za spodbujanje alternativnega reševanja sporov, ki bodo usmerjena zlasti v izboljšanje dostopa do pravosodja za potrošnike; uvedbi ukrepov za kolektivna pravna sredstva na ravni Skupnosti, da se državljanom in podjetjem zagotovi boljši dostop do sodnega varstva, hkrati pa ugotavlja, da ti ukrepi ne smejo privesti do nepotrebne drobitve nacionalnega procesnega prava; |
| --- | --- | --- |

95.

meni, da morajo prednostne naloge na področju civilnega pravosodja predvsem zadovoljiti potrebe, ki jih izražajo posamezni državljani in podjetja, ob hkratnem nenehnem poenostavljanju pravosodnih mehanizmov in oblikovanju enostavnejših, jasnejših in dostopnejših postopkov, da se zagotovita ustrezno spoštovanje temeljnih pravic in varstvo potrošnikov; zato – četudi pozdravlja odločitev Komisije, da predstavi predlog o oporokah in dedovanju ter Zeleno knjigo o ureditvah skupnega premoženja zakoncev v povezavi s prenehanjem življenjske skupnosti in razvezo – poziva k:

—

nadaljnjim prizadevanjem za spodbujanje alternativnega reševanja sporov, ki bodo usmerjena zlasti v izboljšanje dostopa do pravosodja za potrošnike; uvedbi ukrepov za kolektivna pravna sredstva na ravni Skupnosti, da se državljanom in podjetjem zagotovi boljši dostop do sodnega varstva, hkrati pa ugotavlja, da ti ukrepi ne smejo privesti do nepotrebne drobitve nacionalnega procesnega prava;

| — | predlogom za enostaven in avtonomen evropski sistem za zaplembo bančnih računov in začasno zamrznitev bančnih depozitov, ukinitev zahteve za overitev listin
  ,
  predlogom določb, s katerimi se zapolnijo praznine v uredbi Rim II (8) glede osebnostnih pravic in obrekovanja, za dokončno rešitev problema dvostranskih sporazumov, ki zadevajo sodne pristojnosti in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb, po potrebi s pomočjo protokola k naslednji pristopni pogodbi, ki bo sklenjena; dodatnemu razmisleku o predlogu za mednarodni instrument, ki bo dovoljeval natančen pregled vseh sodb tretjih držav, preden se jih lahko prizna in izvrši v državi članici; pa tudi k določbam za zapolnitev praznine na področju prava gospodarskih družb, na katero je opozorilo Sodišče, in pa predlogom za zaščito ranljivih odraslih in k uredbi o pravu, ki se uporablja v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki se po potrebi sprejme z uporabo okrepljenega sodelovanja in bi temeljila na interesu otrok in nediskriminaciji med partnerjema; |
| --- | --- |

—

predlogom za enostaven in avtonomen evropski sistem za zaplembo bančnih računov in začasno zamrznitev bančnih depozitov, ukinitev zahteve za overitev listin
  ,
  predlogom določb, s katerimi se zapolnijo praznine v uredbi Rim II (8) glede osebnostnih pravic in obrekovanja, za dokončno rešitev problema dvostranskih sporazumov, ki zadevajo sodne pristojnosti in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb, po potrebi s pomočjo protokola k naslednji pristopni pogodbi, ki bo sklenjena; dodatnemu razmisleku o predlogu za mednarodni instrument, ki bo dovoljeval natančen pregled vseh sodb tretjih držav, preden se jih lahko prizna in izvrši v državi članici; pa tudi k določbam za zapolnitev praznine na področju prava gospodarskih družb, na katero je opozorilo Sodišče, in pa predlogom za zaščito ranljivih odraslih in k uredbi o pravu, ki se uporablja v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo, ki se po potrebi sprejme z uporabo okrepljenega sodelovanja in bi temeljila na interesu otrok in nediskriminaciji med partnerjema;

| — | podrobnemu razmisleku o obliki začasnega ukrepa Skupnosti, ki bi dopolnjeval ukrepe, ki jih lahko naložijo nacionalna sodišča, o različnih nacionalnih pravnih pristopih do pridržanja lastninske pravice in drugih podobnih mehanizmov, o priznavanju mednarodnih posvojitev in o celotnem vprašanju medsebojnega priznavanja nacionalnih listin o osebnem stanju; |
| --- | --- |

—

podrobnemu razmisleku o obliki začasnega ukrepa Skupnosti, ki bi dopolnjeval ukrepe, ki jih lahko naložijo nacionalna sodišča, o različnih nacionalnih pravnih pristopih do pridržanja lastninske pravice in drugih podobnih mehanizmov, o priznavanju mednarodnih posvojitev in o celotnem vprašanju medsebojnega priznavanja nacionalnih listin o osebnem stanju;

| — | kodeksu Skupnosti o koluzijskih pravilih, ki bi v enem instrumentu združeval vse predpise, ki bi jih zakonodajalec Skupnosti na tem področju sprejel do leta 2013, kar bi obeležilo 45. obletnico bruseljske konvencije, sprejetje katere je bil mejnik za mednarodno zasebno pravo; |
| --- | --- |

—

kodeksu Skupnosti o koluzijskih pravilih, ki bi v enem instrumentu združeval vse predpise, ki bi jih zakonodajalec Skupnosti na tem področju sprejel do leta 2013, kar bi obeležilo 45. obletnico bruseljske konvencije, sprejetje katere je bil mejnik za mednarodno zasebno pravo;

| — | preučevanju praktične uporabe velike količine nove zakonodaje, ki je bila doslej sprejeta na področju evropskih civilnih postopkov, da se jo poenostavi, kjer je to mogoče, in kodificira v en sam instrument, ki bo združeval celotno zakonodajo Skupnosti na tem področju; |
| --- | --- |

—

preučevanju praktične uporabe velike količine nove zakonodaje, ki je bila doslej sprejeta na področju evropskih civilnih postopkov, da se jo poenostavi, kjer je to mogoče, in kodificira v en sam instrument, ki bo združeval celotno zakonodajo Skupnosti na tem področju;

| 96. | vztraja, da se z odpravo postopka za priznanje sodnih odločb v povezavi uredbo Bruselj I (9) ne bi smelo hiteti in da bi jo morala spremljati ustrezna varovala; |
| --- | --- |

96.

vztraja, da se z odpravo postopka za priznanje sodnih odločb v povezavi uredbo Bruselj I (9) ne bi smelo hiteti in da bi jo morala spremljati ustrezna varovala;

| 97. | bi želel pregledati predloge o vzpostavitvi izbirne 28. sheme za zadeve civilnega prava s čezmejnimi razsežnostmi na področju družinskega prava, pravic posameznika in prava intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

97.

bi želel pregledati predloge o vzpostavitvi izbirne 28. sheme za zadeve civilnega prava s čezmejnimi razsežnostmi na področju družinskega prava, pravic posameznika in prava intelektualne lastnine;

| 98. | poudarja, da je treba še naprej spodbujati mednarodno prisotnost EU na pravnem področju prek globalnih rešitev in večstranskih instrumentov; meni, da je še posebej pomembno tesno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, kot sta Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu in Svet Evrope; nadalje meni, da bi morala EU spodbujati in podpirati pristop tretjih držav, zlasti iz soseščine EU, k mednarodnim pravosodnim sporazumom, in da je to izjemnega pomena predvsem na področju družinskega prava in zaščite otrok; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je treba še naprej spodbujati mednarodno prisotnost EU na pravnem področju prek globalnih rešitev in večstranskih instrumentov; meni, da je še posebej pomembno tesno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, kot sta Haaška konferenca o mednarodnem zasebnem pravu in Svet Evrope; nadalje meni, da bi morala EU spodbujati in podpirati pristop tretjih držav, zlasti iz soseščine EU, k mednarodnim pravosodnim sporazumom, in da je to izjemnega pomena predvsem na področju družinskega prava in zaščite otrok;

Izkoriščanje vseh prednosti enotnega trga z evropskim pogodbenim pravom

| 99. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje delo na evropskem pogodbenem pravu na podlagi strokovnega osnutka skupnega referenčnega okvira in drugih akademskih del s področja evropskega pogodbenega prava ter naj Parlament celovito vključi v odprt in demokratičen proces, ki mora pripeljati do sprejetja političnega skupnega referenčnega okvira; poudarja, da bi moral politični skupni referenčni okvir privesti do neobveznega in neposredno uporabnega instrumenta, ki bi pogodbenim strankam – med drugim podjetjem in potrošnikom – omogočal, da za pravo, ki ureja njihovo transakcijo, neovirano izberejo evropsko pogodbeno pravo; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, naj okrepi svoje delo na evropskem pogodbenem pravu na podlagi strokovnega osnutka skupnega referenčnega okvira in drugih akademskih del s področja evropskega pogodbenega prava ter naj Parlament celovito vključi v odprt in demokratičen proces, ki mora pripeljati do sprejetja političnega skupnega referenčnega okvira; poudarja, da bi moral politični skupni referenčni okvir privesti do neobveznega in neposredno uporabnega instrumenta, ki bi pogodbenim strankam – med drugim podjetjem in potrošnikom – omogočal, da za pravo, ki ureja njihovo transakcijo, neovirano izberejo evropsko pogodbeno pravo;

| 100. | ponovno poudarja, da bi Komisija morala dati na razpolago osnutek skupnega referenčnega okvira v čim večjem številu ustreznih jezikov, skupaj z drugimi znanstvenimi deli, da bi zagotovila njihovo dostopnost za vse zainteresirane strani, treba bi jih bilo pa tudi uporabiti kot neobvezne instrumente za evropskega in nacionalne zakonodajalce; vztraja, da se ustrezne določbe osnutka skupnega referenčnega okvira že sedaj sistematično in natančno upoštevajo pri vseh nadaljnjih predlogih Komisije in ocenah učinka, ki vplivajo na pogodbeno pravo; |
| --- | --- |

100.

ponovno poudarja, da bi Komisija morala dati na razpolago osnutek skupnega referenčnega okvira v čim večjem številu ustreznih jezikov, skupaj z drugimi znanstvenimi deli, da bi zagotovila njihovo dostopnost za vse zainteresirane strani, treba bi jih bilo pa tudi uporabiti kot neobvezne instrumente za evropskega in nacionalne zakonodajalce; vztraja, da se ustrezne določbe osnutka skupnega referenčnega okvira že sedaj sistematično in natančno upoštevajo pri vseh nadaljnjih predlogih Komisije in ocenah učinka, ki vplivajo na pogodbeno pravo;

| 101. | spodbuja Komisijo, naj vztraja pri svoji nedavni zamisli o predlaganju standardnih pogodb, ki naj se prostovoljno uporabijo v specifičnih sektorjih na temelju skupnega referenčnega okvira; |
| --- | --- |

101.

spodbuja Komisijo, naj vztraja pri svoji nedavni zamisli o predlaganju standardnih pogodb, ki naj se prostovoljno uporabijo v specifičnih sektorjih na temelju skupnega referenčnega okvira;

Boljša zakonodaja na področju pravosodja

| 102. | poudarja, da mora biti evropska zakonodaja na področju pravosodnega sodelovanja najvišje možne kakovosti in da mora temeljiti na ustrezno opravljeni oceni učinka, da se državljanom in podjetjem dajo na voljo učinkovita sredstva; obžaluje dejstvo, da v preteklosti na tem področju niso bile izvedene ustrezne ocene; je seznanjen z napredkom, ki je bil nedavno dosežen, in se zavezuje, da bo v kratkem natančno preučil eno izmed ocen učinkov, ki jih je izvedla Komisija; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da mora biti evropska zakonodaja na področju pravosodnega sodelovanja najvišje možne kakovosti in da mora temeljiti na ustrezno opravljeni oceni učinka, da se državljanom in podjetjem dajo na voljo učinkovita sredstva; obžaluje dejstvo, da v preteklosti na tem področju niso bile izvedene ustrezne ocene; je seznanjen z napredkom, ki je bil nedavno dosežen, in se zavezuje, da bo v kratkem natančno preučil eno izmed ocen učinkov, ki jih je izvedla Komisija;

| 103. | je trdno prepričan, da bi bilo treba za zagotovitev minimalne ravni neodvisnega pregleda pri sestavi ocen učinka ustanoviti odbor neodvisnih strokovnjakov, ki bi s pomočjo naključnih kontrol nadzoroval kakovost mnenj, ki bi jih podal odbor za oceno učinka, ter da bi moralo biti predstavnikom zainteresiranih strani omogočeno, da pri izvajanju ocen nudijo pomoč; |
| --- | --- |

103.

je trdno prepričan, da bi bilo treba za zagotovitev minimalne ravni neodvisnega pregleda pri sestavi ocen učinka ustanoviti odbor neodvisnih strokovnjakov, ki bi s pomočjo naključnih kontrol nadzoroval kakovost mnenj, ki bi jih podal odbor za oceno učinka, ter da bi moralo biti predstavnikom zainteresiranih strani omogočeno, da pri izvajanju ocen nudijo pomoč;

| 104. | meni, da je pravno sodelovanje ključno za medsebojno približevanje ne le civilnih, temveč tudi kazenskih postopkov različnih držav članic; zato meni, da bi bilo treba enako spodbujati približevanje postopkovnih pravic državljanov v različnih državah članicah, tako v civilnih kot v kazenskih postopkih; |
| --- | --- |

104.

meni, da je pravno sodelovanje ključno za medsebojno približevanje ne le civilnih, temveč tudi kazenskih postopkov različnih držav članic; zato meni, da bi bilo treba enako spodbujati približevanje postopkovnih pravic državljanov v različnih državah članicah, tako v civilnih kot v kazenskih postopkih;

Oblikovanje evropske pravosodne kulture

| 105. | poziva k oblikovanju evropske pravosodne kulture, ki bo zajemala vse vidike prava; s tem namenom poudarja, da:






  — | lahko mreža predsednikov vrhovnih sodišč, evropska mreža svetov za pravosodje, združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva ter mreža evropskih generalnih državnih tožilcev Eurojustice, pravosodni delavci in odvetniki ponudijo zelo veliko z usklajevanjem in spodbujanjem poklicnega usposabljanja za pravosodje ter medsebojnim razumevanjem pravnih sistemov drugih držav članic ter z omogočanjem lažjega reševanja čezmejnih sporov in težav, njihove dejavnosti pa je treba spodbujati in zadostno financirati; to mora pripeljati do načrta za evropsko pravosodno usposabljanje, ki bo financirano v celoti in oblikovano v povezavi z omenjenimi pravosodnimi mrežami, ne da bi pri tem po nepotrebnem podvajali programe in strukture, in ki bo vodilo v oblikovanje evropske akademije za pravosodje, ki bo vključevala evropsko mrežo za sodniško usposabljanje in evropsko pravno akademijo; |
| --- | --- | --- |

105.

poziva k oblikovanju evropske pravosodne kulture, ki bo zajemala vse vidike prava; s tem namenom poudarja, da:

—

lahko mreža predsednikov vrhovnih sodišč, evropska mreža svetov za pravosodje, združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva ter mreža evropskih generalnih državnih tožilcev Eurojustice, pravosodni delavci in odvetniki ponudijo zelo veliko z usklajevanjem in spodbujanjem poklicnega usposabljanja za pravosodje ter medsebojnim razumevanjem pravnih sistemov drugih držav članic ter z omogočanjem lažjega reševanja čezmejnih sporov in težav, njihove dejavnosti pa je treba spodbujati in zadostno financirati; to mora pripeljati do načrta za evropsko pravosodno usposabljanje, ki bo financirano v celoti in oblikovano v povezavi z omenjenimi pravosodnimi mrežami, ne da bi pri tem po nepotrebnem podvajali programe in strukture, in ki bo vodilo v oblikovanje evropske akademije za pravosodje, ki bo vključevala evropsko mrežo za sodniško usposabljanje in evropsko pravno akademijo;

| — | treba je oblikovati aktivne politike za pospeševanje medsebojnega znanja in razumevanja tujega prava in tako doseči večjo pravno varnost in gojiti vzajemno zaupanje, ki je bistveno za medsebojno priznavanje; te politike morajo zagotavljati izmenjavo izkušenj, izmenjave oseb, obiske in informacije ter učne programe za odvetnike in sodnike, pa tudi usklajevanje obstoječih nacionalnih sistemov za omogočanje pravosodnega usposabljanja po EU in organizacijo tečajev za odvetnike in sodnike za seznanitev z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

—

treba je oblikovati aktivne politike za pospeševanje medsebojnega znanja in razumevanja tujega prava in tako doseči večjo pravno varnost in gojiti vzajemno zaupanje, ki je bistveno za medsebojno priznavanje; te politike morajo zagotavljati izmenjavo izkušenj, izmenjave oseb, obiske in informacije ter učne programe za odvetnike in sodnike, pa tudi usklajevanje obstoječih nacionalnih sistemov za omogočanje pravosodnega usposabljanja po EU in organizacijo tečajev za odvetnike in sodnike za seznanitev z nacionalnim pravom;

| 106. | poziva Komisijo, naj univerze ter druge visokošolske inštitute in strokovna združenja spodbuja k vzpostavitvi skupnega sistema točk/kreditnih točk pri usposabljanju pravosodnih delavcev in sodnikov; Komisijo nadalje poziva, naj po Evropski uniji vzpostavi mrežo organov za usposabljanje na področju pravosodja, ki bodo pristojni za redno organizacijo tečajev za odvetnike in sodnike za seznanitev z nacionalnim, primerjalnim in evropskim pravom; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo, naj univerze ter druge visokošolske inštitute in strokovna združenja spodbuja k vzpostavitvi skupnega sistema točk/kreditnih točk pri usposabljanju pravosodnih delavcev in sodnikov; Komisijo nadalje poziva, naj po Evropski uniji vzpostavi mrežo organov za usposabljanje na področju pravosodja, ki bodo pristojni za redno organizacijo tečajev za odvetnike in sodnike za seznanitev z nacionalnim, primerjalnim in evropskim pravom;

E-pravosodje: pripomoček za državljane, pravosodne delavce in sodstvo

| 107. | poziva k povečanju prizadevanj za spodbujanje in razvoj e-pravosodja na ravni Skupnosti zaradi dostopnosti sodnega varstva za državljane in podjetja in meni, da:






  — | bi morale države članice, ki sodelujejo pri dvostranskih projektih, zagotoviti, da bo njihovo delo zasnovano tako, da ga bo mogoče prenesti na raven Skupnosti, da se prepreči nepotrebno podvajanje; |
| --- | --- | --- |

107.

poziva k povečanju prizadevanj za spodbujanje in razvoj e-pravosodja na ravni Skupnosti zaradi dostopnosti sodnega varstva za državljane in podjetja in meni, da:

—

bi morale države članice, ki sodelujejo pri dvostranskih projektih, zagotoviti, da bo njihovo delo zasnovano tako, da ga bo mogoče prenesti na raven Skupnosti, da se prepreči nepotrebno podvajanje;

| — | bi bilo treba obstoječ korpus zakonodaje Skupnosti na področju civilnega prava, še posebej procesno pravo, bolj uskladiti z uporabo informacijske tehnologije, zlasti kar zadeva evropski plačilni nalog in postopek v sporih majhne vrednosti, uredbo o civilnem dokaznem gradivu (10) in alternativno reševanje sporov, sprejeti pa bi bilo treba tudi ukrepe na področjih elektronskih aktov in preglednosti sredstev dolžnikov; cilj bi moral biti, da se dosežejo enostavnejši, cenejši in hitrejši civilni postopki v čezmejnih zadevah; |
| --- | --- |

—

bi bilo treba obstoječ korpus zakonodaje Skupnosti na področju civilnega prava, še posebej procesno pravo, bolj uskladiti z uporabo informacijske tehnologije, zlasti kar zadeva evropski plačilni nalog in postopek v sporih majhne vrednosti, uredbo o civilnem dokaznem gradivu (10) in alternativno reševanje sporov, sprejeti pa bi bilo treba tudi ukrepe na področjih elektronskih aktov in preglednosti sredstev dolžnikov; cilj bi moral biti, da se dosežejo enostavnejši, cenejši in hitrejši civilni postopki v čezmejnih zadevah;

| — | bi bilo treba nadalje razvijati elektronska orodja, kot sta evropski informacijski sistem kazenskih evidenc in schengenski informacijski sistem; |
| --- | --- |

—

bi bilo treba nadalje razvijati elektronska orodja, kot sta evropski informacijski sistem kazenskih evidenc in schengenski informacijski sistem;

| 108. | meni, da bi moralo e-pravosodje olajšati dostop državljanov do pravne pomoči, skrajšati sodne postopke in povečal njihovo učinkovitost in zato zahteva, da bodoči večjezični portal e-pravosodja vključuje dostop do podatkovnih zbirk, elektronskih sodnih in izvensodnih sredstev, inteligentnih sistemov, ki bodo državljanom pomagali pri soočanju s pravnimi vprašanji, ter dostop do obsežnih registrov, imenikov odvetnikov ter enostavnih vodnikov po pravnih sistemih vseh držav članic; |
| --- | --- |

108.

meni, da bi moralo e-pravosodje olajšati dostop državljanov do pravne pomoči, skrajšati sodne postopke in povečal njihovo učinkovitost in zato zahteva, da bodoči večjezični portal e-pravosodja vključuje dostop do podatkovnih zbirk, elektronskih sodnih in izvensodnih sredstev, inteligentnih sistemov, ki bodo državljanom pomagali pri soočanju s pravnimi vprašanji, ter dostop do obsežnih registrov, imenikov odvetnikov ter enostavnih vodnikov po pravnih sistemih vseh držav članic;

| 109. | meni, da bi moral biti portal oblikovan tudi kot orodje za sodnike, sodne uradnike, uradnike nacionalnih ministrstev za pravosodje in odvetnike, ki bi jim bilo treba zagotoviti varen dostop do dela portala, ki jih zadeva; poziva, da se na tem delu portala omogoči varno komuniciranje, uporaba video konferenc in izmenjava dokumentacije med sodišči ter med sodišči in strankami v postopkih (dematerializacija postopkov), da se omogoči preverjanje elektronskih podpisov ter da se zagotovi ustrezne sisteme preverjanja in sredstva za izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

109.

meni, da bi moral biti portal oblikovan tudi kot orodje za sodnike, sodne uradnike, uradnike nacionalnih ministrstev za pravosodje in odvetnike, ki bi jim bilo treba zagotoviti varen dostop do dela portala, ki jih zadeva; poziva, da se na tem delu portala omogoči varno komuniciranje, uporaba video konferenc in izmenjava dokumentacije med sodišči ter med sodišči in strankami v postopkih (dematerializacija postopkov), da se omogoči preverjanje elektronskih podpisov ter da se zagotovi ustrezne sisteme preverjanja in sredstva za izmenjavo podatkov;

| 110. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsa bodoča zakonodaja na področju civilnega prava oblikovana na način, da se bo lahko uporabljala v spletnih aplikacijah, v katerih bo treba vnesti karseda malo prostega besedila; poziva k sprejetju ukrepov, namenjenih temu, da bodo, kjer je to potrebno, na voljo pomoč preko spleta v vseh uradnih jezikih ter spletne prevajalske storitve; enako bi morali biti v primerih, ko je potrebno vročanje listin, predvideni ukrepi za to, da bi bilo mogoče vročati listine in obveščati prek elektronske pošte ter da bi bilo omogočeno elektronsko podpisovanje, kjer je potrebno ustno pričanje, pa bi bilo treba spodbujati uporabo video konferenc; nadalje meni, da bi morali vsi prihodnji predlogi vključevati obrazloženo izjavo Komisije, da je bil opravljen pregled o tem, kako prijazno je e-pravosodje do uporabnika. |
| --- | --- |

110.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vsa bodoča zakonodaja na področju civilnega prava oblikovana na način, da se bo lahko uporabljala v spletnih aplikacijah, v katerih bo treba vnesti karseda malo prostega besedila; poziva k sprejetju ukrepov, namenjenih temu, da bodo, kjer je to potrebno, na voljo pomoč preko spleta v vseh uradnih jezikih ter spletne prevajalske storitve; enako bi morali biti v primerih, ko je potrebno vročanje listin, predvideni ukrepi za to, da bi bilo mogoče vročati listine in obveščati prek elektronske pošte ter da bi bilo omogočeno elektronsko podpisovanje, kjer je potrebno ustno pričanje, pa bi bilo treba spodbujati uporabo video konferenc; nadalje meni, da bi morali vsi prihodnji predlogi vključevati obrazloženo izjavo Komisije, da je bil opravljen pregled o tem, kako prijazno je e-pravosodje do uporabnika.

| 111. | poziva k temu, da se v Evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc nameni pomembno mesto evidencam o nasilju, vezanemu na spol; |
| --- | --- |

111.

poziva k temu, da se v Evropskem informacijskem sistemu kazenskih evidenc nameni pomembno mesto evidencam o nasilju, vezanemu na spol;

Prednostne naloge v kazenskem pravosodju

| 112. | poziva k vzpostavitvi območja kazenskega pravosodja EU, ki bo temeljilo na spoštovanju temeljnih pravic, načelu vzajemnega priznavanja in potrebi po ohranitvi doslednosti nacionalnih kazenskopravnih sistemov, razvije pa se z:






  — | ambicioznim pravnim instrumentom za procesna jamstva v kazenskih postopkih, ki temelji na domnevi nedolžnosti, s katero se v celoti upoštevajo pravice obrambe, |
| --- | --- | --- |

112.

poziva k vzpostavitvi območja kazenskega pravosodja EU, ki bo temeljilo na spoštovanju temeljnih pravic, načelu vzajemnega priznavanja in potrebi po ohranitvi doslednosti nacionalnih kazenskopravnih sistemov, razvije pa se z:

—

ambicioznim pravnim instrumentom za procesna jamstva v kazenskih postopkih, ki temelji na domnevi nedolžnosti, s katero se v celoti upoštevajo pravice obrambe,

| — | trdnim pravnim okvirom, da se zagotovi spoštovanje temeljnega načela ne bis in idem in da se olajšajo prenos kazenskih postopkov med državami članicam in rešitev sporov o pristojnosti ter hkrati visoka raven jamstev in pravic obrambe, ter da se zagotovi učinkovit dostop do teh pravic in do sredstev za uveljavljanje pravic, |
| --- | --- |

—

trdnim pravnim okvirom, da se zagotovi spoštovanje temeljnega načela ne bis in idem in da se olajšajo prenos kazenskih postopkov med državami članicam in rešitev sporov o pristojnosti ter hkrati visoka raven jamstev in pravic obrambe, ter da se zagotovi učinkovit dostop do teh pravic in do sredstev za uveljavljanje pravic,

| — | celovitim pravnim okvirom, ki bo žrtvam kaznivih dejanj, zlasti žrtvam terorizma, organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi in nasilja, vezanega na spol, ponujal najširše mogoče varstvo, vključno z ustreznim nadomestilom, ki naj bo zagotovljeno na ravni držav članic, |
| --- | --- |

—

celovitim pravnim okvirom, ki bo žrtvam kaznivih dejanj, zlasti žrtvam terorizma, organiziranega kriminala, trgovine z ljudmi in nasilja, vezanega na spol, ponujal najširše mogoče varstvo, vključno z ustreznim nadomestilom, ki naj bo zagotovljeno na ravni držav članic,

| — | skupnim pravnim okvirom, ki bo pričam ponujal najširše mogoče varstvo, |
| --- | --- |

—

skupnim pravnim okvirom, ki bo pričam ponujal najširše mogoče varstvo,

| — | minimalnimi standardi za pogoje v zaporu in priporu ter skupen niz pravic zapornikov v EU, vključno z ustrezno odškodnino za neupravičeno priprte ali obsojene osebe, ki jih podpirajo sklenitev sporazumov med EU in tretjimi državami o vrnitvi njihovih državljanov, ki so bili obsojeni, popolno izvrševanje Okvirnega sklepa Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji (11) in dodelitev zadostnih sredstev EU tako za izgradnjo novih prostorov za odvzem prostosti v državah članicah, ki imajo prepolne zapore (v zvezi z regionalnimi varnostnimi načrti), kot tudi za izvrševanje programov resocializacije, |
| --- | --- |

—

minimalnimi standardi za pogoje v zaporu in priporu ter skupen niz pravic zapornikov v EU, vključno z ustrezno odškodnino za neupravičeno priprte ali obsojene osebe, ki jih podpirajo sklenitev sporazumov med EU in tretjimi državami o vrnitvi njihovih državljanov, ki so bili obsojeni, popolno izvrševanje Okvirnega sklepa Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji (11) in dodelitev zadostnih sredstev EU tako za izgradnjo novih prostorov za odvzem prostosti v državah članicah, ki imajo prepolne zapore (v zvezi z regionalnimi varnostnimi načrti), kot tudi za izvrševanje programov resocializacije,

| — | sprejetjem evropskega zakonodajnega instrumenta, da se zagotovi, da se dobiček in premoženje mednarodnih kriminalnih združb zapleni in uporabi v socialne namene, |
| --- | --- |

—

sprejetjem evropskega zakonodajnega instrumenta, da se zagotovi, da se dobiček in premoženje mednarodnih kriminalnih združb zapleni in uporabi v socialne namene,

| — | celovitim pravnim instrumentom o pridobivanju in dopustnosti dokazov v kazenskih postopkih, |
| --- | --- |

—

celovitim pravnim instrumentom o pridobivanju in dopustnosti dokazov v kazenskih postopkih,

| — | ukrepi za zagotovitev pravne pomoči s pomočjo zadostnih dodeljenih proračunskih sredstev in |
| --- | --- |

—

ukrepi za zagotovitev pravne pomoči s pomočjo zadostnih dodeljenih proračunskih sredstev in

| — | ukrepi za boj proti nasilju, zlasti nasilju do žensk in otrok; |
| --- | --- |

—

ukrepi za boj proti nasilju, zlasti nasilju do žensk in otrok;

| 113. | poudarja, da delo na nezakonitem priseljevanju mora upoštevati prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in da v nobenem primeru ne smemo dovoliti, da bi se kaznovale najranljivejše žrtve teh kaznivih dejanj, zlasti ženske in otroci, ali da bi se ogrozile njihove pravice; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da delo na nezakonitem priseljevanju mora upoštevati prizadevanja za boj proti trgovini z ljudmi in da v nobenem primeru ne smemo dovoliti, da bi se kaznovale najranljivejše žrtve teh kaznivih dejanj, zlasti ženske in otroci, ali da bi se ogrozile njihove pravice;

| 114. | poudarja, da ena od štirih žensk v Evropi je ali je bila izpostavljena nasilju moških; zato poziva Komisijo, naj utrdi pravno podlago v sedanji strukturi EU, da zagotovi obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami prek široke opredelitve nasilja nad ženskami na podlagi spola; zahteva, da se na tej pravni podlagi predlagata direktiva in evropski akcijski načrt o nasilju nad ženskami, ki bosta zagotovila preprečevanje nasilja, varstvo žrtev in preganjanje storilcev; poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo posebne okoliščine priseljenk, zlasti mladih deklet, ki so dobro integrirana v EU (in imajo pogosto dvojno državljanstvo), vendar so v odnosih s starši ali partnerskih odnosih žrtve ugrabitve, nezakonitega odvzema prostosti, fizičnega nasilja in psihološke zlorabe iz verskih, kulturnih ali tradicijskih razlogov, in jih poziva, naj zagotovijo sprejem ukrepov, ki omogočajo dejanski dostop do mehanizmov pomoči in zaščite; |
| --- | --- |

114.

poudarja, da ena od štirih žensk v Evropi je ali je bila izpostavljena nasilju moških; zato poziva Komisijo, naj utrdi pravno podlago v sedanji strukturi EU, da zagotovi obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami prek široke opredelitve nasilja nad ženskami na podlagi spola; zahteva, da se na tej pravni podlagi predlagata direktiva in evropski akcijski načrt o nasilju nad ženskami, ki bosta zagotovila preprečevanje nasilja, varstvo žrtev in preganjanje storilcev; poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo posebne okoliščine priseljenk, zlasti mladih deklet, ki so dobro integrirana v EU (in imajo pogosto dvojno državljanstvo), vendar so v odnosih s starši ali partnerskih odnosih žrtve ugrabitve, nezakonitega odvzema prostosti, fizičnega nasilja in psihološke zlorabe iz verskih, kulturnih ali tradicijskih razlogov, in jih poziva, naj zagotovijo sprejem ukrepov, ki omogočajo dejanski dostop do mehanizmov pomoči in zaščite;

| 115. | vztraja, da se vprašanje enakosti med spoloma upošteva na vseh stopnjah razvoja politike proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

115.

vztraja, da se vprašanje enakosti med spoloma upošteva na vseh stopnjah razvoja politike proti trgovini z ljudmi;

Skladna večplastna varnostna strategija: Evropa, ki varuje svoje državljane (Boj proti kriminalu ob hkratnem zagotavljanju pravic državljanov)

| 116. | kritizira dejstvo, da ni niti celovitega osrednjega načrta, kjer bi bili navedeni skupni cilji in struktura strategije EU za varnost in upravljanje meja, niti podrobnosti o tem, kako naj bi vsi sorodni programi in sheme (že obstoječi, v pripravi ali na stopnji razvoja politike) medsebojno delovali in kako bi lahko izboljšali njihove medsebojne odnose; meni, da bi morala Komisija pri oblikovanju strukture strategije za varnost in upravljanje meja EU naprej preučiti raven učinkovitosti obstoječih zakonov, da bi med njimi ustvarila največjo možno sinergijo; |
| --- | --- |

116.

kritizira dejstvo, da ni niti celovitega osrednjega načrta, kjer bi bili navedeni skupni cilji in struktura strategije EU za varnost in upravljanje meja, niti podrobnosti o tem, kako naj bi vsi sorodni programi in sheme (že obstoječi, v pripravi ali na stopnji razvoja politike) medsebojno delovali in kako bi lahko izboljšali njihove medsebojne odnose; meni, da bi morala Komisija pri oblikovanju strukture strategije za varnost in upravljanje meja EU naprej preučiti raven učinkovitosti obstoječih zakonov, da bi med njimi ustvarila največjo možno sinergijo;

| 117. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo prihodnji ukrepi EU na tem področju popolnoma spoštovali bistveni pomen temeljni pravic in svoboščin in da bo doseženo pravo ravnotežje med varnostjo in svobodo ter da bo ta cilj ustrezno nadzorovan in racionaliziran; trdno verjame v pomembnost načela pravne države, učinkovitega sodnega nadzora in odgovornosti; |
| --- | --- |

117.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo prihodnji ukrepi EU na tem področju popolnoma spoštovali bistveni pomen temeljni pravic in svoboščin in da bo doseženo pravo ravnotežje med varnostjo in svobodo ter da bo ta cilj ustrezno nadzorovan in racionaliziran; trdno verjame v pomembnost načela pravne države, učinkovitega sodnega nadzora in odgovornosti;

| 118. | se obvezuje, da bo v okviru novega institucionalnega okvira, opredeljenega v Lizbonski pogodbi, sodeloval s Komisijo in Svetom in se osredotočal na spodbujanje svobode državljanov EU ob hkratnem razvijanju pravnega okvira EU v kazenskih zadevah; meni, da bi nujna naloga zaščite državljanov pred terorizmom in organiziranim kriminalom namreč morala biti okrepljena z učinkovitimi zakonskimi in operativnimi orodji, ob upoštevanju svetovne razsežnosti teh pojavov, in umeščena v jasen zakonski okvir, ki bi državljanom EU ponujal varstvo temeljnih pravic, vključno s pravico izpodbijanja nesorazmernih ali nejasnih predpisov ter neprimerno izvrševanje predpisov; |
| --- | --- |

118.

se obvezuje, da bo v okviru novega institucionalnega okvira, opredeljenega v Lizbonski pogodbi, sodeloval s Komisijo in Svetom in se osredotočal na spodbujanje svobode državljanov EU ob hkratnem razvijanju pravnega okvira EU v kazenskih zadevah; meni, da bi nujna naloga zaščite državljanov pred terorizmom in organiziranim kriminalom namreč morala biti okrepljena z učinkovitimi zakonskimi in operativnimi orodji, ob upoštevanju svetovne razsežnosti teh pojavov, in umeščena v jasen zakonski okvir, ki bi državljanom EU ponujal varstvo temeljnih pravic, vključno s pravico izpodbijanja nesorazmernih ali nejasnih predpisov ter neprimerno izvrševanje predpisov;

| 119. | meni, da bi morale države članice proučiti, v kolikšni meri je mogoče vzpostaviti pravni okvir EU v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

119.

meni, da bi morale države članice proučiti, v kolikšni meri je mogoče vzpostaviti pravni okvir EU v kazenskih zadevah;

| 120. | poziva EU, naj prizna dostojanstvo, pogum in trpljenje posrednih žrtev terorizma, in poudarja, da bi morala biti prednostna naloga zagovarjanje in spodbujanje pravic žrtev terorizma in poznejše zagotavljanje finančnih nadomestil tem žrtvam; priznava izjemno ranljivost žensk kot posrednih žrtev terorizma; |
| --- | --- |

120.

poziva EU, naj prizna dostojanstvo, pogum in trpljenje posrednih žrtev terorizma, in poudarja, da bi morala biti prednostna naloga zagovarjanje in spodbujanje pravic žrtev terorizma in poznejše zagotavljanje finančnih nadomestil tem žrtvam; priznava izjemno ranljivost žensk kot posrednih žrtev terorizma;

| 121. | poziva k sprejetju celovitega pravnega okvira, ki bo žrtvam ponujal ustrezno zaščito in odškodnine, in sicer s sprejetjem osnutka okvirnega sklepa, ki bo spremenil obstoječe instrumente za zaščito žrtev; meni, da je bistvenega pomena razviti skupen pristop s stalnim in okrepljenim odzivanjem na potrebe in pravice vseh žrtev, s čimer se zagotovi, da bodo žrtve obravnavane kot takšne, ne pa kot storilci kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

121.

poziva k sprejetju celovitega pravnega okvira, ki bo žrtvam ponujal ustrezno zaščito in odškodnine, in sicer s sprejetjem osnutka okvirnega sklepa, ki bo spremenil obstoječe instrumente za zaščito žrtev; meni, da je bistvenega pomena razviti skupen pristop s stalnim in okrepljenim odzivanjem na potrebe in pravice vseh žrtev, s čimer se zagotovi, da bodo žrtve obravnavane kot takšne, ne pa kot storilci kaznivih dejanj;

| 122. | pozdravlja odločitev švedskega predsedstva, da podporo žrtvam kaznivih dejanj, tudi ženskam, ki so žrtve nasilja in spolnega nadlegovanja, uvrsti med prednostne naloge; poziva Svet, naj v Stockholmski program vključi vsestransko evropsko strategijo za odpravo nasilja nad ženskami, ki bo obsegala preventivne ukrepe (kot je osveščanje o nasilju moških nad ženskami), politiko o zaščiti žrtev s posebnim delom, namenjenim pravicam žrtev kaznivih dejanj, večjo podporo žrtvam, zlasti mladim dekletom, ki so vse pogosteje žrtve hujših kaznivih dejanj, ter konkretne ukrepe za kazenski pregon storilcev; poziva špansko predsedstvo, naj med svojim predsedovanjem dosledno izvaja akcijski načrt iz Stockholmskega programa in o doseženem napredku vsak mesec poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

122.

pozdravlja odločitev švedskega predsedstva, da podporo žrtvam kaznivih dejanj, tudi ženskam, ki so žrtve nasilja in spolnega nadlegovanja, uvrsti med prednostne naloge; poziva Svet, naj v Stockholmski program vključi vsestransko evropsko strategijo za odpravo nasilja nad ženskami, ki bo obsegala preventivne ukrepe (kot je osveščanje o nasilju moških nad ženskami), politiko o zaščiti žrtev s posebnim delom, namenjenim pravicam žrtev kaznivih dejanj, večjo podporo žrtvam, zlasti mladim dekletom, ki so vse pogosteje žrtve hujših kaznivih dejanj, ter konkretne ukrepe za kazenski pregon storilcev; poziva špansko predsedstvo, naj med svojim predsedovanjem dosledno izvaja akcijski načrt iz Stockholmskega programa in o doseženem napredku vsak mesec poroča Parlamentu;

| 123. | meni, da je cilj varne Evrope legitimen, ter se strinja, da je treba nenehno razvijati in krepiti skupno politiko EU za boj proti terorizmu, organiziranemu kriminalu, nezakonitemu priseljevanju, trgovanju z ljudmi in spolnemu izkoriščanju; |
| --- | --- |

123.

meni, da je cilj varne Evrope legitimen, ter se strinja, da je treba nenehno razvijati in krepiti skupno politiko EU za boj proti terorizmu, organiziranemu kriminalu, nezakonitemu priseljevanju, trgovanju z ljudmi in spolnemu izkoriščanju;

| 124. | poziva k razvoju celovite vseevropske strategije za boj proti organiziranemu kriminalu, ki bi združevala zmogljivosti in vire, ki so na razpolago državam članicam, evropskim institucijam, specializiranim agencijam EU in mrežam za izmenjavo informacij; poudarja, da organiziran gospodarski kriminal, kot je tihotapljenje tobaka, povzroča izgubo prihodkov, ki prispevajo k že tako težkemu položaju javnih financ v številnih državah članicah EU, in poziva k nujnemu sprejetju učinkovitih preventivnih ukrepov; |
| --- | --- |

124.

poziva k razvoju celovite vseevropske strategije za boj proti organiziranemu kriminalu, ki bi združevala zmogljivosti in vire, ki so na razpolago državam članicam, evropskim institucijam, specializiranim agencijam EU in mrežam za izmenjavo informacij; poudarja, da organiziran gospodarski kriminal, kot je tihotapljenje tobaka, povzroča izgubo prihodkov, ki prispevajo k že tako težkemu položaju javnih financ v številnih državah članicah EU, in poziva k nujnemu sprejetju učinkovitih preventivnih ukrepov;

| 125. | je prepričan, da bi morali biti nadaljnji ukrepi proti organiziranemu kriminalu in terorizmu usmerjeni bolj v varstvo temeljnih pravic in zagotavljati ustrezno zaščito za priče, spodbude za tiste, ki sodelujejo pri razkrivanju terorističnih mrež, ter v politiko preprečevanja in vključevanja, ki je zlasti namenjena posameznikom iz zelo tveganih kategorij, prednost pa je treba v vseh okoliščinah nameniti etičnim preventivnim ukrepom na gospodarski in socialni ravni ter ukrepom nadomestila škode žrtvam terorizma; |
| --- | --- |

125.

je prepričan, da bi morali biti nadaljnji ukrepi proti organiziranemu kriminalu in terorizmu usmerjeni bolj v varstvo temeljnih pravic in zagotavljati ustrezno zaščito za priče, spodbude za tiste, ki sodelujejo pri razkrivanju terorističnih mrež, ter v politiko preprečevanja in vključevanja, ki je zlasti namenjena posameznikom iz zelo tveganih kategorij, prednost pa je treba v vseh okoliščinah nameniti etičnim preventivnim ukrepom na gospodarski in socialni ravni ter ukrepom nadomestila škode žrtvam terorizma;

| 126. | meni, da je še posebej pomembno, da si EU resnično prizadeva za boj proti trgovini z ljudmi, ki je nenehno naraščajoč problem, da se proti njej moramo boriti zunaj in znotraj EU in da je glede vseh predlogov ukrepov treba opraviti analizo z vidika spolov; meni, da bi se EU in države članice morale z uvedbo kazni, izobraževalnih ukrepov in akcij za osveščanje javnosti boriti zlasti proti povpraševanju po storitvah, ki jih nudijo žrtve trgovine z ljudmi; meni, da je treba razjasniti odnos med povpraševanjem po spolnih storitvah in trgovino z ljudmi, saj spolna trgovina predstavlja večino celotne trgovine z ljudmi (79 % po podatkih Združenih narodov), ter priznati, da bi, če bi nadzorovali povpraševanje po spolnih storitvah, hkrati zmanjšali tudi trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

126.

meni, da je še posebej pomembno, da si EU resnično prizadeva za boj proti trgovini z ljudmi, ki je nenehno naraščajoč problem, da se proti njej moramo boriti zunaj in znotraj EU in da je glede vseh predlogov ukrepov treba opraviti analizo z vidika spolov; meni, da bi se EU in države članice morale z uvedbo kazni, izobraževalnih ukrepov in akcij za osveščanje javnosti boriti zlasti proti povpraševanju po storitvah, ki jih nudijo žrtve trgovine z ljudmi; meni, da je treba razjasniti odnos med povpraševanjem po spolnih storitvah in trgovino z ljudmi, saj spolna trgovina predstavlja večino celotne trgovine z ljudmi (79 % po podatkih Združenih narodov), ter priznati, da bi, če bi nadzorovali povpraševanje po spolnih storitvah, hkrati zmanjšali tudi trgovino z ljudmi;

| 127. | poziva k spodbujanju preglednosti in integritete ter k ostrejšemu boju proti korupciji, in sicer na podlagi načrta, ki bo določal cilje ter redna ocenjevanja protikorupcijskih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, še zlasti v zvezi z okrepitvijo instrumentov, ki jih je razvila EU, pri čemer naj bo posebna pozornost namenjena boju proti čezmejni korupciji; nadalje poziva k oblikovanju celostne protikorupcijske politike ter k rednim revizijam njenega izvajanja; |
| --- | --- |

127.

poziva k spodbujanju preglednosti in integritete ter k ostrejšemu boju proti korupciji, in sicer na podlagi načrta, ki bo določal cilje ter redna ocenjevanja protikorupcijskih ukrepov, ki so jih sprejele države članice, še zlasti v zvezi z okrepitvijo instrumentov, ki jih je razvila EU, pri čemer naj bo posebna pozornost namenjena boju proti čezmejni korupciji; nadalje poziva k oblikovanju celostne protikorupcijske politike ter k rednim revizijam njenega izvajanja;

| 128. | poziva k dejavnemu podpiranju civilne družbe pri nadzorovanju protikurupcijskih ukrepov in integritete ter k podpiranju udeležbe državljanov v boju proti korupciji, in sicer ne le prek posvetovanj in neposrednih kanalov komunikacije, temveč tudi z zagotavljanjem sredstev in programov, prek katerih bodo državljani zlahka izkoristili nudeno možnost; |
| --- | --- |

128.

poziva k dejavnemu podpiranju civilne družbe pri nadzorovanju protikurupcijskih ukrepov in integritete ter k podpiranju udeležbe državljanov v boju proti korupciji, in sicer ne le prek posvetovanj in neposrednih kanalov komunikacije, temveč tudi z zagotavljanjem sredstev in programov, prek katerih bodo državljani zlahka izkoristili nudeno možnost;

| 129. | poudarja porast števila kraj identitete in poziva k oblikovanju celostne strategije EU za boj proti kibernetski kriminaliteti na tem področju, ki bi jo razvili v sodelovanju s ponudniki internetnih storitev in združenji uporabnikov ter k oblikovanju službe EU za pomoč osebam, ki so bile žrtve kraje identitete in lažnega prikazovanja identitete; |
| --- | --- |

129.

poudarja porast števila kraj identitete in poziva k oblikovanju celostne strategije EU za boj proti kibernetski kriminaliteti na tem področju, ki bi jo razvili v sodelovanju s ponudniki internetnih storitev in združenji uporabnikov ter k oblikovanju službe EU za pomoč osebam, ki so bile žrtve kraje identitete in lažnega prikazovanja identitete;

| 130. | poziva k razjasnitvi pravil glede pristojnosti in pravnega okvira, ki veljajo za kibernetski prostor, da bi s tem spodbujali čezmejne preiskave in dogovore o sodelovanju med organi kazenskega pregona in ponudniki, še zlasti za boj proti otroški pornografiji na internetu; |
| --- | --- |

130.

poziva k razjasnitvi pravil glede pristojnosti in pravnega okvira, ki veljajo za kibernetski prostor, da bi s tem spodbujali čezmejne preiskave in dogovore o sodelovanju med organi kazenskega pregona in ponudniki, še zlasti za boj proti otroški pornografiji na internetu;

| 131. | poziva k oblikovanju učinkovitejših in ciljno usmerjenih politik, da bi poglobili policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, in sicer s sistematičnim vključevanjem Europola in Eurojusta v preiskave, še zlasti za primere organiziranega kriminala, goljufij, korupcije ter drugih hudih kaznivih dejanj, ki resno ogrožajo varnost državljanov in finančne interese Evropske unije; |
| --- | --- |

131.

poziva k oblikovanju učinkovitejših in ciljno usmerjenih politik, da bi poglobili policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah, in sicer s sistematičnim vključevanjem Europola in Eurojusta v preiskave, še zlasti za primere organiziranega kriminala, goljufij, korupcije ter drugih hudih kaznivih dejanj, ki resno ogrožajo varnost državljanov in finančne interese Evropske unije;

| 132. | poziva k vsakoletni objavi izčrpnega poročila o kriminalu v EU, ki bo združevalo poročila, povezana s specifičnimi področji, kot sta ocena ogroženosti zaradi organiziranega kriminala in letno poročilo Eurojusta, ter poudarja potrebo po interdisciplinarnemu pristopu in celoviti strategiji za preprečevanje terorizma in čezmejnih kaznivih dejanj, kot sta trgovina z ljudmi ali računalniški kriminal, in boj proti njim; |
| --- | --- |

132.

poziva k vsakoletni objavi izčrpnega poročila o kriminalu v EU, ki bo združevalo poročila, povezana s specifičnimi področji, kot sta ocena ogroženosti zaradi organiziranega kriminala in letno poročilo Eurojusta, ter poudarja potrebo po interdisciplinarnemu pristopu in celoviti strategiji za preprečevanje terorizma in čezmejnih kaznivih dejanj, kot sta trgovina z ljudmi ali računalniški kriminal, in boj proti njim;

| 133. | poziva Komisijo in države članice k tesnemu sodelovanju, da bi izmenjali najboljše prakse ter izkušnje v boju proti radikalizaciji; meni, da so za izmenjavo najboljših praks pri preprečevanju radikalizacije in polarizacije primerni lokalni in regionalni organi, zato poziva k njihovem sodelovanju pri oblikovanju strategij za boj proti terorizmu; |
| --- | --- |

133.

poziva Komisijo in države članice k tesnemu sodelovanju, da bi izmenjali najboljše prakse ter izkušnje v boju proti radikalizaciji; meni, da so za izmenjavo najboljših praks pri preprečevanju radikalizacije in polarizacije primerni lokalni in regionalni organi, zato poziva k njihovem sodelovanju pri oblikovanju strategij za boj proti terorizmu;

| 134. | poziva k poglabljanju policijskega sodelovanja med državami članicami s krepitvijo skupnega znanja in medsebojnega zaupanja, s skupnim usposabljanjem in ustanovitvijo skupnih enot za policijsko sodelovanje ter s programi študentske izmenjave v sodelovanju z Evropsko policijsko akademijo; |
| --- | --- |

134.

poziva k poglabljanju policijskega sodelovanja med državami članicami s krepitvijo skupnega znanja in medsebojnega zaupanja, s skupnim usposabljanjem in ustanovitvijo skupnih enot za policijsko sodelovanje ter s programi študentske izmenjave v sodelovanju z Evropsko policijsko akademijo;

| 135. | poziva Evropsko komisijo in Evropski svet, naj nemudoma razrešita pravni problem, ki se je pojavil s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s črnimi listami, še posebej v zadevi Kadi (12), in naj pri tem popolnoma upošteva temeljne pravice vpletenih oseb, vključno s pravico do pravičnega sojenja in do nadomestila za krivice; |
| --- | --- |

135.

poziva Evropsko komisijo in Evropski svet, naj nemudoma razrešita pravni problem, ki se je pojavil s sodbami Sodišča Evropskih skupnosti v zvezi s črnimi listami, še posebej v zadevi Kadi (12), in naj pri tem popolnoma upošteva temeljne pravice vpletenih oseb, vključno s pravico do pravičnega sojenja in do nadomestila za krivice;

| 136. | poziva k okrepitvi Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS), s čimer bi preprečili, da bi v različnih državah članicah prihajalo do ponovljenih kaznivih dejanj, še posebej kaznivih dejanj zoper otroke; |
| --- | --- |

136.

poziva k okrepitvi Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS), s čimer bi preprečili, da bi v različnih državah članicah prihajalo do ponovljenih kaznivih dejanj, še posebej kaznivih dejanj zoper otroke;

| 137. | poziva še zlasti Komisijo, naj z zainteresiranimi stranmi, med drugimi s civilno družbo, zgodaj začne razprave in posvetovanja o vseh vidikih, povezanih z oblikovanjem evropskega državnega tožilstva za boj proti kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot določa člen 86 PDEU; |
| --- | --- |

137.

poziva še zlasti Komisijo, naj z zainteresiranimi stranmi, med drugimi s civilno družbo, zgodaj začne razprave in posvetovanja o vseh vidikih, povezanih z oblikovanjem evropskega državnega tožilstva za boj proti kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot določa člen 86 PDEU;

| 138. | poudarja nujnost razvoja celovite evropske varnostne strategije, ki bo temeljila na varnostnih načrtih držav članic, močnejšem načelu solidarnosti in na objektivni oceni dodane vrednosti agencij, omrežij ter izmenjave informacija EU; namerava skupaj z nacionalnimi parlamenti pozorno spremljati vse dejavnosti Sveta v zvezi z operativnim sodelovanjem pri notranji varnosti EU; |
| --- | --- |

138.

poudarja nujnost razvoja celovite evropske varnostne strategije, ki bo temeljila na varnostnih načrtih držav članic, močnejšem načelu solidarnosti in na objektivni oceni dodane vrednosti agencij, omrežij ter izmenjave informacija EU; namerava skupaj z nacionalnimi parlamenti pozorno spremljati vse dejavnosti Sveta v zvezi z operativnim sodelovanjem pri notranji varnosti EU;

| 139. | poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta varnostne strategije, ki obravnavajo tako notranje kot zunanje vidike mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma; vztraja, da mora EU sprejeti celovitejši pristop k evropski varnostni in obrambni politiki ter k pravosodju in notranjim zadevam; |
| --- | --- |

139.

poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta varnostne strategije, ki obravnavajo tako notranje kot zunanje vidike mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma; vztraja, da mora EU sprejeti celovitejši pristop k evropski varnostni in obrambni politiki ter k pravosodju in notranjim zadevam;

| 140. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj ocenijo in pregledajo veljavne mednarodne, evropske in nacionalne zakone in ukrepe v zvezi z drogami, ter naj spodbujajo dejavnosti za zmanjševanje škodljivih učinkov, preprečevanje in ozdravitev, predvsem ob upoštevanju konferenc na ravni ZN, ki obravnavajo ta vprašanja; |
| --- | --- |

140.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj ocenijo in pregledajo veljavne mednarodne, evropske in nacionalne zakone in ukrepe v zvezi z drogami, ter naj spodbujajo dejavnosti za zmanjševanje škodljivih učinkov, preprečevanje in ozdravitev, predvsem ob upoštevanju konferenc na ravni ZN, ki obravnavajo ta vprašanja;

Operativni organi in agencije ter tehnična orodja

| 141. | pripisuje velik pomen okrepitvi Eurojusta in Europola ter se zavezuje, da bo ob nacionalnih parlamentih celovito sodeloval pri opredeljevanju, ocenjevanju in nadzorovanju njunih dejavnosti, da bi še zlasti preučili možnosti, ki so na voljo za doseganje napredka pri vzpostavitvi evropskega državnega tožilstva; |
| --- | --- |

141.

pripisuje velik pomen okrepitvi Eurojusta in Europola ter se zavezuje, da bo ob nacionalnih parlamentih celovito sodeloval pri opredeljevanju, ocenjevanju in nadzorovanju njunih dejavnosti, da bi še zlasti preučili možnosti, ki so na voljo za doseganje napredka pri vzpostavitvi evropskega državnega tožilstva;

| 142. | ugotavlja, da bi se prizadevanja za boj proti finančnemu in gospodarskemu kriminalu morala nadaljevati in se še povečati; ugotavlja, da je v zvezi s tem pomembno zlasti zaščititi euro, ki je simbol Unije; ugotavlja, da bi boj proti ponarejanju ter utrditev in okrepitev programa Pericles morali biti med glavnimi cilji EU; |
| --- | --- |

142.

ugotavlja, da bi se prizadevanja za boj proti finančnemu in gospodarskemu kriminalu morala nadaljevati in se še povečati; ugotavlja, da je v zvezi s tem pomembno zlasti zaščititi euro, ki je simbol Unije; ugotavlja, da bi boj proti ponarejanju ter utrditev in okrepitev programa Pericles morali biti med glavnimi cilji EU;

| 143. | poziva k ponovnemu pregledu Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (13) in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (14) ter člena 13 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (15); |
| --- | --- |

143.

poziva k ponovnemu pregledu Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (13) in Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (14) ter člena 13 Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (15);

| 144. | poziva k tesnejšemu in bolj poglobljenemu sodelovanju med nacionalnimi upravami, evropskimi agencijami in skupnimi operativnimi skupinami, in sicer prek specializiranih omrežij (kot so SIS II, VIS, carinski informacijski sistem, Eurodac – sistem za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije – in pravosodne mreže), in k posebnemu sodelovanju med obveščevalnimi in policijskimi službami na nacionalni in evropski ravni v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu; meni, da bi bilo treba poskrbeti za bolj učinkovito evropsko policijsko sodelovanje med vsemi tretjimi državami in državami članicami Evropske unije, in sicer z ustreznimi varovalkami, ki bi zagotavljale ustrezno raven varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

144.

poziva k tesnejšemu in bolj poglobljenemu sodelovanju med nacionalnimi upravami, evropskimi agencijami in skupnimi operativnimi skupinami, in sicer prek specializiranih omrežij (kot so SIS II, VIS, carinski informacijski sistem, Eurodac – sistem za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije – in pravosodne mreže), in k posebnemu sodelovanju med obveščevalnimi in policijskimi službami na nacionalni in evropski ravni v boju proti terorizmu in organiziranemu kriminalu; meni, da bi bilo treba poskrbeti za bolj učinkovito evropsko policijsko sodelovanje med vsemi tretjimi državami in državami članicami Evropske unije, in sicer z ustreznimi varovalkami, ki bi zagotavljale ustrezno raven varstva osebnih podatkov;

| 145. | obžaluje, da ni bilo napredka pri izvajanju nadgrajenega schengenskega informacijskega sistema II (SIS II) in novega vizumskega informacijskega sistema (VIS), ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za okrepitev vseh priprav na svojih ravneh, da bi se izognili nadaljnjim zamudam; |
| --- | --- |

145.

obžaluje, da ni bilo napredka pri izvajanju nadgrajenega schengenskega informacijskega sistema II (SIS II) in novega vizumskega informacijskega sistema (VIS), ter poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za okrepitev vseh priprav na svojih ravneh, da bi se izognili nadaljnjim zamudam;

| 146. | poudarja nujnost oblikovanja učinkovitih, trajnostnih in varnih dogovorov glede upravljanja najpomembnejših evropskih sistemov informacijske tehnologije, kot so SIS II, VIS in Eurodac, s čemer bi zagotovili, da se v celoti spoštujejo vsa pravila, ki se pri teh sistemih uporabljajo v zvezi z namenom in pravicami dostopa, varnostjo in predpisi o varstvu podatkov; v zvezi s tem poudarja, da je za Evropsko unijo bistven celovit, enoten sklop pravil o zaščiti osebnih podatkov; |
| --- | --- |

146.

poudarja nujnost oblikovanja učinkovitih, trajnostnih in varnih dogovorov glede upravljanja najpomembnejših evropskih sistemov informacijske tehnologije, kot so SIS II, VIS in Eurodac, s čemer bi zagotovili, da se v celoti spoštujejo vsa pravila, ki se pri teh sistemih uporabljajo v zvezi z namenom in pravicami dostopa, varnostjo in predpisi o varstvu podatkov; v zvezi s tem poudarja, da je za Evropsko unijo bistven celovit, enoten sklop pravil o zaščiti osebnih podatkov;

| 147. | ponovno opozarja, da je bila na nekaterih področjih ustanovitev agencij, denimo Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Eurojusta, Europola, Frontexa in Urada za podporo na področju azila, zelo koristna za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice; meni, da je ob upoštevanju, da je Schengen jedro območja svobode, varnosti in pravice, temeljnega pomena in nujno, da se ustanovi evropska agencija za upravljanje pomembnih informacijskih sistemov na tem področju, to so SIS II, VIS in Eurodac, saj je to najbolj zanesljiva rešitev; |
| --- | --- |

147.

ponovno opozarja, da je bila na nekaterih področjih ustanovitev agencij, denimo Agencije Evropske unije za temeljne pravice, Eurojusta, Europola, Frontexa in Urada za podporo na področju azila, zelo koristna za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice; meni, da je ob upoštevanju, da je Schengen jedro območja svobode, varnosti in pravice, temeljnega pomena in nujno, da se ustanovi evropska agencija za upravljanje pomembnih informacijskih sistemov na tem področju, to so SIS II, VIS in Eurodac, saj je to najbolj zanesljiva rešitev;

| 148. | obžaluje, da bo Lizbonska pogodba začela veljati, ne da bi Svet in Komisija ustrezno pripravila ukrepe, ki so potrebni za „nov začetek“ na območju svobode, varnosti in pravice; poudarja, da v nasprotju z delom, opravljenim na področju evropske varnostne in obrambne politike, predvsem na področju službe za zunanje delovanje, ni bilo nobenih priprav za izvajanje pravne podlage na področju preglednosti (člen 15 PDEU), zaščite podatkov (člen 16 PDEU) in preprečevanja diskriminacije (člen 18 PDEU) in da je rezultat tega lahko dolgo obdobje pravne negotovosti, ki bi vplivala predvsem na območje svobode, varnosti in pravice; iz tega razloga in ob upoštevanju člena 265 PDEU poziva Komisijo, naj pred 1. septembrom 2010 z uporabo rednega zakonodajnega postopka predloži:






  — | okvirni zakonodajni predlog, kjer bo pojasnjena udeležba Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri oceni politik območja svobode, varnosti in pravice ter agencij, ki so udeležene na evropski ravni (skupaj z oblastmi za schengenski režim, Europolom, Eurojustom, Frontexom in Evropskim uradom za podporo azilu); |
| --- | --- | --- |

148.

obžaluje, da bo Lizbonska pogodba začela veljati, ne da bi Svet in Komisija ustrezno pripravila ukrepe, ki so potrebni za „nov začetek“ na območju svobode, varnosti in pravice; poudarja, da v nasprotju z delom, opravljenim na področju evropske varnostne in obrambne politike, predvsem na področju službe za zunanje delovanje, ni bilo nobenih priprav za izvajanje pravne podlage na področju preglednosti (člen 15 PDEU), zaščite podatkov (člen 16 PDEU) in preprečevanja diskriminacije (člen 18 PDEU) in da je rezultat tega lahko dolgo obdobje pravne negotovosti, ki bi vplivala predvsem na območje svobode, varnosti in pravice; iz tega razloga in ob upoštevanju člena 265 PDEU poziva Komisijo, naj pred 1. septembrom 2010 z uporabo rednega zakonodajnega postopka predloži:

—

okvirni zakonodajni predlog, kjer bo pojasnjena udeležba Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov pri oceni politik območja svobode, varnosti in pravice ter agencij, ki so udeležene na evropski ravni (skupaj z oblastmi za schengenski režim, Europolom, Eurojustom, Frontexom in Evropskim uradom za podporo azilu);

| — | spremenjen mandat Agencije za temeljne pravice, ki bo med drugim obsegal pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

—

spremenjen mandat Agencije za temeljne pravice, ki bo med drugim obsegal pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah;

| — | zakonodajni predlog za izvajanje člena 16 PDEU in člena 39 Pogodbe EU, predvsem na področju zaščite podatkov, kadar gre za vprašanja varnosti, ki bo obenem razširil področje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu osebnih podatkov v institucijah Skupnosti; |
| --- | --- |

—

zakonodajni predlog za izvajanje člena 16 PDEU in člena 39 Pogodbe EU, predvsem na področju zaščite podatkov, kadar gre za vprašanja varnosti, ki bo obenem razširil področje uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu osebnih podatkov v institucijah Skupnosti;

| — | revidiran zakonodajni okvir za Europol in Eurojust, ki bo skladen z novim zakonodajnim okvirom EU; |
| --- | --- |

—

revidiran zakonodajni okvir za Europol in Eurojust, ki bo skladen z novim zakonodajnim okvirom EU;

Nujne zadeve

| 149. | poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga združitev približno 1200 različnih ukrepov, ki so bili od leta 1993 sprejeti v OSVP, da bi v to področje politike vnesli skladnost, pri čemer se upošteva nove misije in vloge Unije ter nov pravni okvir, ki ga ponuja Lizbonska pogodba, začenši s področji, ki se v dogovoru z Evropskim parlamentom razumejo kot prednostna; opozarja Komisijo, da bo Parlament njene zaveze ocenil na bližajočih se razgovorih s kandidati za komisarje; zato poziva Komisijo, naj za vsak primer posebej jasno izrazi, katere predloge namerava kodificirati ali prenoviti ter si pridržuje pravico do polne uporabe svojih pooblastil za zakonodajne spremembe; meni, da bi moral imeti novi zakonodajni okvir OSVP prednost pred domnevnimi potrebami po kontinuiteti ali konsolidaciji zakonodaje, ki je bila oblikovana v bistveno drugačnem ustavnem okviru; |
| --- | --- |

149.

poziva Komisijo, naj nemudoma predlaga združitev približno 1200 različnih ukrepov, ki so bili od leta 1993 sprejeti v OSVP, da bi v to področje politike vnesli skladnost, pri čemer se upošteva nove misije in vloge Unije ter nov pravni okvir, ki ga ponuja Lizbonska pogodba, začenši s področji, ki se v dogovoru z Evropskim parlamentom razumejo kot prednostna; opozarja Komisijo, da bo Parlament njene zaveze ocenil na bližajočih se razgovorih s kandidati za komisarje; zato poziva Komisijo, naj za vsak primer posebej jasno izrazi, katere predloge namerava kodificirati ali prenoviti ter si pridržuje pravico do polne uporabe svojih pooblastil za zakonodajne spremembe; meni, da bi moral imeti novi zakonodajni okvir OSVP prednost pred domnevnimi potrebami po kontinuiteti ali konsolidaciji zakonodaje, ki je bila oblikovana v bistveno drugačnem ustavnem okviru;

| 150. | poudarja, da bi moral biti predvsem za zakonodajne predloge v zvezi z območjem varnosti, pravice in svobode postopek odločanja od prvega dne po začetku veljave Lizbonske strategije pregleden in v skladu s pravili glede:






  — | obdobja osmih tednov, ki ga imajo nacionalni parlamenti na voljo, da preverijo skladnost z merili subsidiarnosti, |
| --- | --- | --- |

150.

poudarja, da bi moral biti predvsem za zakonodajne predloge v zvezi z območjem varnosti, pravice in svobode postopek odločanja od prvega dne po začetku veljave Lizbonske strategije pregleden in v skladu s pravili glede:

—

obdobja osmih tednov, ki ga imajo nacionalni parlamenti na voljo, da preverijo skladnost z merili subsidiarnosti,

| — | posebnega režima uporabe možnosti opt-in/opt-out, ki je odobrena nekaterim državam (Velika Britanija, Irska in Danska) |
| --- | --- |

—

posebnega režima uporabe možnosti opt-in/opt-out, ki je odobrena nekaterim državam (Velika Britanija, Irska in Danska)

| — | nove prenesene pristojnosti (člen 290 PDEU) in izvedbenih ukrepov iz člena 291 PDEU, ki trenutno nimajo pravne podlage; |
| --- | --- |

—

nove prenesene pristojnosti (člen 290 PDEU) in izvedbenih ukrepov iz člena 291 PDEU, ki trenutno nimajo pravne podlage;

meni, da bi bilo treba v primerih, kjer se je zakonodajni postopek začel po Pogodbi iz Nice, ki določa zgolj posvetovanje s Parlamentom, to pa velja za številne vidike, ki spadajo v OSVP, in je Parlament svoje mnenje že izrazil, zakonodajni postopek začeti znova po določilih Lizbonske pogodbe in s prvo obravnavo, da bi Parlament lahko izrazil mnenje glede na posebne pravice, ki so mu dodeljene;

| 151. | poudarja, da bi morala biti v nasprotju z navedenim v osnutku stockholmskega programa, ki ga je pripravil Svet, kadar gre za temeljne pravice, zunanja politika EU skladna z notranjim pravnim okvirom EU in ne obratno; želi biti nemudoma obveščen o načrtovanih ali potekajočih pogajanjih o mednarodnih sporazumih, ki spadajo v območje varnosti, svobode in pravice, predvsem kadar temeljijo na členih 24 in 38 Pogodbe EU; meni, da je treba pred naslednjim vrhunskim srečanjem med EU in ZDA posebno pozornost nameniti oblikovanju skladne skupne strategije za prihodnje odnose z ZDA v zvezi z OVSP, predvsem kar zadeva sklenitev sporazumov, ki naj bi se sklenili v bližnji prihodnosti:






  — | nekdanji sistem Skupnosti v zvezi s sporazumom za odpravi vizumov v okviru elektronskega sistema za odobritev potovanja, |
| --- | --- | --- |

151.

poudarja, da bi morala biti v nasprotju z navedenim v osnutku stockholmskega programa, ki ga je pripravil Svet, kadar gre za temeljne pravice, zunanja politika EU skladna z notranjim pravnim okvirom EU in ne obratno; želi biti nemudoma obveščen o načrtovanih ali potekajočih pogajanjih o mednarodnih sporazumih, ki spadajo v območje varnosti, svobode in pravice, predvsem kadar temeljijo na členih 24 in 38 Pogodbe EU; meni, da je treba pred naslednjim vrhunskim srečanjem med EU in ZDA posebno pozornost nameniti oblikovanju skladne skupne strategije za prihodnje odnose z ZDA v zvezi z OVSP, predvsem kar zadeva sklenitev sporazumov, ki naj bi se sklenili v bližnji prihodnosti:

—

nekdanji sistem Skupnosti v zvezi s sporazumom za odpravi vizumov v okviru elektronskega sistema za odobritev potovanja,

| — | sporazum med EU in ZDA o evidenci imen letalskih potnikov, |
| --- | --- |

—

sporazum med EU in ZDA o evidenci imen letalskih potnikov,

| — | sporazum med EU in ZDA o dostopu do finančnih podatkov (SWIFT) z ustreznim upoštevanjem sporazuma med EU in ZDA o medsebojni pravni pomoči in izročitvah, |
| --- | --- |

—

sporazum med EU in ZDA o dostopu do finančnih podatkov (SWIFT) z ustreznim upoštevanjem sporazuma med EU in ZDA o medsebojni pravni pomoči in izročitvah,

| — | okvir EU-ZDA za varstvo podatkov, ki se izmenjujejo za varnostne namene; |
| --- | --- |

—

okvir EU-ZDA za varstvo podatkov, ki se izmenjujejo za varnostne namene;

| 152. | poziva Komisijo, naj poenostavi in napravi dostopnejše finančne programe, ustanovljene za podporo vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice; v zvezi s tem poudarja potrebo po finančni solidarnosti pri pripravi novih finančnih perspektiv; |
| --- | --- |

152.

poziva Komisijo, naj poenostavi in napravi dostopnejše finančne programe, ustanovljene za podporo vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice; v zvezi s tem poudarja potrebo po finančni solidarnosti pri pripravi novih finančnih perspektiv;

| 153. | si pridržuje pravico, da ponovno ponudi posebne predloge, ko bo zaprošen za mnenje o zakonodajnem akcijskem programu; |
| --- | --- |

153.

si pridržuje pravico, da ponovno ponudi posebne predloge, ko bo zaprošen za mnenje o zakonodajnem akcijskem programu;

| 154. | poziva, da se do začetka leta 2012 opravi vmesna revizija in presoja Stockholmskega programa; |
| --- | --- |

154.

poziva, da se do začetka leta 2012 opravi vmesna revizija in presoja Stockholmskega programa;

*

* *

| 155. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

155.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 267, 14.10.1991, str. 33.

(2)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 99.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0352.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0386.

(5)  Treba je upoštevati člen 10 Protokola 36 o prehodnih določbah in člen 276 PDEU.

(6)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(7)  UL L 158, 30.4.2004, str. 77.

(8)  Uredba (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (UL L 199, 31.7.2007, str. 40).

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah, (UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 1206/2001 z dne 28. maja 2001 o sodelovanju med sodišči držav članic pri pridobivanju dokazov v civilnih ali gospodarskih zadevah (UL L 174, 27.6.2001, str. 1).

(11)  UL L 327, 5.12.2008, str. 27.

(12)  Združeni zadevi C-402/05 P in C-415/05 P, Kadi in Al Barakaat International Foundation proti Svetu in Komisiji, [2008] Zbirka odločb I-6351.

(13)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(14)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

(15)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/35

---

Sreda, 25. novembra 2009Stanje v zvezi z območjem proste trgovine Euromed

P7_TA(2009)0091

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o evro-sredozemskem gospodarskem in trgovinskem partnerstvu ob bližajoči se osmi ministrski konferenci o trgovini Euromed v Bruslju 9. decembra 2009

2010/C 285 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju Barcelonske deklaracije, sprejete na prvi ministrski konferenci Euromed, ki je potekala 27. in 28. novembra 1995, in na kateri je bilo ustanovljeno partnerstvo med Evropsko unijo in državami južnega in vzhodnega Sredozemlja,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2003 z naslovom ”Razširjena Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi” (KOM(2003)0104), njenega strateškega dokumenta s smernicami za evropsko sosedsko politiko (ESP) z dne 12. maja 2004 (KOM(2004)0373), njenega sporočila z dne 9. decembra 2004 o njenih predlogih glede akcijskih načrtov v okviru ESP (KOM(2004)0795), akcijskih načrtov za Izrael, Jordanijo, Maroko, palestinsko oblast, Tunizijo in Libanon in Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (1),

ob upoštevanju evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med Evropskimi skupnostmi ter njihovimi državami članicami na eni strani in Tunizijo (2), Izraelom (3), Marokom (4), Jordanijo (5), Egiptom (6), Libanonom (7) in Alžirijo (8) na drugi strani ter evro-sredozemskega vmesnega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in Palestinsko osvobodilno organizacijo (v korist palestinske oblasti) (9);

ob upoštevanju Sklepa št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES – Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze Carinske unije (10),

ob upoštevanju Sporazuma iz Agadirja o prosti trgovini, ki so ga dne 25. februarja 2004 podpisali Jordanija, Egipt, Tunizija in Maroko,

ob upoštevanju sklepov evro-sredozemskih ministrskih konferenc in sektorskih ministrskih konferenc, ki so se odvijale od začetka barcelonskega procesa, zlasti sklepov šeste evro-sredozemske trgovinske ministrske konference 21. oktobra 2007 v Lizboni in sedme evro-sredozemske trgovinske ministrske konference 2. julija 2008 v Marseillu,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja za Sredozemlje v Parizu dne 13. julija 2008 med voditelji držav in predsedniki vlad evro-sredozemskih držav, na katerem je bila ustanovljena Unija za Sredozemlje,

ob upoštevanju presoje vpliva evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave na trajnostni razvoj, ki jo je pripravil Inštitut za razvojno politiko in upravljanje Univerze v Manchestru,

ob upoštevanju končne izjave, sprejete na ministrskem vrhu ekonomsko-socialnih svetov in podobnih institucij Euromed, ki je potekal v Aleksandriji 18. in 19. oktobra 2009,

ob upoštevanju srečanja evro-sredozemskih visokih uradnikov za trgovino dne 11. novembra 2009 v Bruslju,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o sredozemski politiki EU, zlasti resolucije z dne 15. marca 2007 o ustanovitvi evro-sredozemskega območja prostotrgovinske izmenjave (11) in resolucije z dne 19. februarja 2009 o barcelonskem procesu - Unija za Sredozemlje (12),

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je konferenca v Barceloni leta 1995 uvedla zelo ambiciozen projekt, namreč oblikovanje novih in tesnejših političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih povezav med severom in jugom Sredozemlja, in ker proces še zdaleč ni končan, |
| --- | --- |

A.

ker je konferenca v Barceloni leta 1995 uvedla zelo ambiciozen projekt, namreč oblikovanje novih in tesnejših političnih, gospodarskih, družbenih in kulturnih povezav med severom in jugom Sredozemlja, in ker proces še zdaleč ni končan,

| B. | ker proces ustanovitve Unije za Sredozemlje, ki naj bi s konkretnimi in prepoznavnimi projekti dal ponoven zagon procesu evro-sredozemskega povezovanja, še vedno poteka; ker med januarjem in julijem 2009 zaradi vojne v Gazi ni bilo zasedanj Euromeda, |
| --- | --- |

B.

ker proces ustanovitve Unije za Sredozemlje, ki naj bi s konkretnimi in prepoznavnimi projekti dal ponoven zagon procesu evro-sredozemskega povezovanja, še vedno poteka; ker med januarjem in julijem 2009 zaradi vojne v Gazi ni bilo zasedanj Euromeda,

| C. | ker je bilo treba srečanje ministrov Euromed za zunanje zadeve v Istanbulu, predvideno za 24. in 25. november 2009, preložiti zaradi bojkota arabskih držav, ki so protestirale proti stališču Izraela o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo treba srečanje ministrov Euromed za zunanje zadeve v Istanbulu, predvideno za 24. in 25. november 2009, preložiti zaradi bojkota arabskih držav, ki so protestirale proti stališču Izraela o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu,

| D. | ker je Evropska unija podpisala pridružitvene sporazume z vsemi južnimi sredozemskimi partnerji, razen s Sirijo in Libijo; ker so bila pogajanja o pridružitvenem sporazumu s Sirijo zaključena, vendar je Sirija odložila podpis sporazuma, in ker je Komisija začela pogajanja z Libijo, |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska unija podpisala pridružitvene sporazume z vsemi južnimi sredozemskimi partnerji, razen s Sirijo in Libijo; ker so bila pogajanja o pridružitvenem sporazumu s Sirijo zaključena, vendar je Sirija odložila podpis sporazuma, in ker je Komisija začela pogajanja z Libijo,

| E. | ker je treba dvostranski pristop, ki je del vsakega tovrstnega procesa in posledica posebnih kulturnih, družbenih, gospodarskih in političnih razlik med udeleženimi državami, voditi in podpirati z bolj globalnim pogledom in načrtom za odnose med različnimi partnerji, in zato vključiti tudi regionalni pristop, |
| --- | --- |

E.

ker je treba dvostranski pristop, ki je del vsakega tovrstnega procesa in posledica posebnih kulturnih, družbenih, gospodarskih in političnih razlik med udeleženimi državami, voditi in podpirati z bolj globalnim pogledom in načrtom za odnose med različnimi partnerji, in zato vključiti tudi regionalni pristop,

| F. | ker obe strani Sredozemlja še naprej pesti izrazito gospodarsko, socialno in demografsko neskladje, ki utrjuje razlike v bogastvu, iz katerih izvirajo nestabilnost ter migracijski in okoljski pritiski v regiji; ker obstajajo med sredozemskimi državami velike razlike v razvoju; poudarja, da se več kot 30 % prebivalstva v državah vzhodnega in južnega Sredozemlja preživi z manj kot dvema ameriškima dolarjema na dan, |
| --- | --- |

F.

ker obe strani Sredozemlja še naprej pesti izrazito gospodarsko, socialno in demografsko neskladje, ki utrjuje razlike v bogastvu, iz katerih izvirajo nestabilnost ter migracijski in okoljski pritiski v regiji; ker obstajajo med sredozemskimi državami velike razlike v razvoju; poudarja, da se več kot 30 % prebivalstva v državah vzhodnega in južnega Sredozemlja preživi z manj kot dvema ameriškima dolarjema na dan,

| G. | ker je gospodarstvo držav južnega in vhodnega Sredozemlja zelo odvisno od zunanje trgovine; ker približno 50 % teh trgovinskih tokov poteka proti EU, čeprav za EU pomenijo zgolj 8 % zunanje trgovine, s pozitivno bilanco za EU; ker izvozne strukture držav južnega in vzhodnega Sredozemlja niso raznolike in ker te države ostajajo specializirane za sektorje, ki malo prispevajo k rasti, |
| --- | --- |

G.

ker je gospodarstvo držav južnega in vhodnega Sredozemlja zelo odvisno od zunanje trgovine; ker približno 50 % teh trgovinskih tokov poteka proti EU, čeprav za EU pomenijo zgolj 8 % zunanje trgovine, s pozitivno bilanco za EU; ker izvozne strukture držav južnega in vzhodnega Sredozemlja niso raznolike in ker te države ostajajo specializirane za sektorje, ki malo prispevajo k rasti,

| H. | ker je Evropska unija največji tuji vlagatelj v tej regiji, vendar ostaja raven neposrednih tujih naložb v primerjavi z drugimi regijami po svetu zelo nizka, in ker so med državami velike razlike glede zmožnosti privabljanja tujih neposrednih naložb, |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija največji tuji vlagatelj v tej regiji, vendar ostaja raven neposrednih tujih naložb v primerjavi z drugimi regijami po svetu zelo nizka, in ker so med državami velike razlike glede zmožnosti privabljanja tujih neposrednih naložb,

| I. | ker proces regijskega povezovanja jug-jug še zdaleč ni končan in so trgovinski tokovi jug-jug premalo razviti ter pomenijo le 6 % celotne trgovine za države južnega in vzhodnega Sredozemlja, |
| --- | --- |

I.

ker proces regijskega povezovanja jug-jug še zdaleč ni končan in so trgovinski tokovi jug-jug premalo razviti ter pomenijo le 6 % celotne trgovine za države južnega in vzhodnega Sredozemlja,

| J. | ker bi utegnila ta situacija zelo škoditi procesu evro-sredozemskega povezovanja, zlasti pa varnosti preskrbe s hrano in suverenosti držav južnega in vhodnega Sredozemlja, zaradi vse hujših posledic koncentracije trgovine, kot so vedno večja odvisnost od maloštevilnih – večinoma kmetijskih – izvoznih artiklov v EU, medtem ko istočasno naraščajo potrebe po uvozu osnovnih živil, zaradi česar države južnega in vzhodnega Sredozemlja in njihova podjetja nimajo koristi, |
| --- | --- |

J.

ker bi utegnila ta situacija zelo škoditi procesu evro-sredozemskega povezovanja, zlasti pa varnosti preskrbe s hrano in suverenosti držav južnega in vhodnega Sredozemlja, zaradi vse hujših posledic koncentracije trgovine, kot so vedno večja odvisnost od maloštevilnih – večinoma kmetijskih – izvoznih artiklov v EU, medtem ko istočasno naraščajo potrebe po uvozu osnovnih živil, zaradi česar države južnega in vzhodnega Sredozemlja in njihova podjetja nimajo koristi,

| K. | ker morajo države južnega in vzhodnega Sredozemlja odpraviti politične in gospodarske ovire, ki trenutno na njihovem celotnem območju onemogočajo integracijski proces, ki bi privedel do plodnejšega medsebojnega sodelovanja, |
| --- | --- |

K.

ker morajo države južnega in vzhodnega Sredozemlja odpraviti politične in gospodarske ovire, ki trenutno na njihovem celotnem območju onemogočajo integracijski proces, ki bi privedel do plodnejšega medsebojnega sodelovanja,

| L. | ker proizvajalci tekstila, oblačil in obutve izgubljajo velike tržne deleže zaradi globalnega trga in močne konkurence iz Azije, |
| --- | --- |

L.

ker proizvajalci tekstila, oblačil in obutve izgubljajo velike tržne deleže zaradi globalnega trga in močne konkurence iz Azije,

| M. | ker bi moralo območje proste trgovine, da bi resnično imelo pozitivne učinke spodbujati vključevanje držav južnega in vzhodnega Sredozemlja v mednarodno trgovino ter zagotoviti gospodarsko raznolikost in pravično delitev koristi, s čimer bi dosegli glavni cilj evro-sredozemskega gospodarskega in trgovinskega partnerstva, in sicer zmanjšanje razvojnih razlik med severno in južno obalo Sredozemlja, |
| --- | --- |

M.

ker bi moralo območje proste trgovine, da bi resnično imelo pozitivne učinke spodbujati vključevanje držav južnega in vzhodnega Sredozemlja v mednarodno trgovino ter zagotoviti gospodarsko raznolikost in pravično delitev koristi, s čimer bi dosegli glavni cilj evro-sredozemskega gospodarskega in trgovinskega partnerstva, in sicer zmanjšanje razvojnih razlik med severno in južno obalo Sredozemlja,

| N. | ker so učinki gospodarske in finančne krize še poglobili že obstoječa politična, gospodarska in družbena vprašanja v sredozemskih partnericah, zlasti problem brezposelnosti; ker je v skupnem interesu teh držav in EU zmanjšati stopnjo brezposelnosti v tej regiji in tamkajšnjemu prebivalstvu omogočiti dostojno življenje, zlasti ženskam, mladim in podeželskemu prebivalstvu, |
| --- | --- |

N.

ker so učinki gospodarske in finančne krize še poglobili že obstoječa politična, gospodarska in družbena vprašanja v sredozemskih partnericah, zlasti problem brezposelnosti; ker je v skupnem interesu teh držav in EU zmanjšati stopnjo brezposelnosti v tej regiji in tamkajšnjemu prebivalstvu omogočiti dostojno življenje, zlasti ženskam, mladim in podeželskemu prebivalstvu,

| 1. | priznava, da je bil dosežen določen napredek, vendar obžaluje dejstvo, da glavni cilji evro-sredozemskega partnerstva še zdaleč niso doseženi; poudarja, da so za uspeh procesa, še zlasti območja proste trgovine, ki bi lahko prispevalo k miru, napredku in varnosti v vsej regiji, potrebna trajna in usklajena prizadevanja vseh udeleženih ter večja vključenost civilne družbe in ljudi z obeh strani Sredozemlja; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je bil dosežen določen napredek, vendar obžaluje dejstvo, da glavni cilji evro-sredozemskega partnerstva še zdaleč niso doseženi; poudarja, da so za uspeh procesa, še zlasti območja proste trgovine, ki bi lahko prispevalo k miru, napredku in varnosti v vsej regiji, potrebna trajna in usklajena prizadevanja vseh udeleženih ter večja vključenost civilne družbe in ljudi z obeh strani Sredozemlja;

| 2. | meni, da so številne težave, ne samo gospodarske, ampak tudi politične, kot je na primer spor na Bližnjem vzhodu, zelo otežile napredek in razvoj tega procesa, še zlasti oblikovanje območja prostotrgovinske izmenjave; obžaluje, da je bilo treba zaradi istih političnih razlogov preložiti srečanje zunanjih ministrov Euromed, ki naj bi potekalo 24. in 25. novembra 2009 v Istanbulu, in da pri oblikovanju Unije za Sredozemlje ni napredka; |
| --- | --- |

2.

meni, da so številne težave, ne samo gospodarske, ampak tudi politične, kot je na primer spor na Bližnjem vzhodu, zelo otežile napredek in razvoj tega procesa, še zlasti oblikovanje območja prostotrgovinske izmenjave; obžaluje, da je bilo treba zaradi istih političnih razlogov preložiti srečanje zunanjih ministrov Euromed, ki naj bi potekalo 24. in 25. novembra 2009 v Istanbulu, in da pri oblikovanju Unije za Sredozemlje ni napredka;

| 3. | opozarja na opredelitev pomembnih projektov v strateških sektorjih v Uniji za Sredozemlje, kot so izgradnja nove infrastrukture, sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji, komunikacije in izkoriščanje obnovljivih virov energije, ki naj bi prispevali k razvoju in podpirali evro-sredozemsko trgovino in naložbe; poziva k uresničitvi načrtovanih sej v okviru Unije za Sredozemlje in k ustanovitvi stalnega sekretariata v Barceloni; |
| --- | --- |

3.

opozarja na opredelitev pomembnih projektov v strateških sektorjih v Uniji za Sredozemlje, kot so izgradnja nove infrastrukture, sodelovanje med malimi in srednjimi podjetji, komunikacije in izkoriščanje obnovljivih virov energije, ki naj bi prispevali k razvoju in podpirali evro-sredozemsko trgovino in naložbe; poziva k uresničitvi načrtovanih sej v okviru Unije za Sredozemlje in k ustanovitvi stalnega sekretariata v Barceloni;

| 4. | meni, da obstoječe ovire kažejo, da mora poglabljanje gospodarskih odnosov napredovati skupaj s poglabljanjem političnih odnosov; meni, da lahko pride do resničnega regionalnega in gospodarskega povezovanja samo, če bo prišlo do dejanskega napredka pri reševanju obstoječih sporov ter na področju demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

meni, da obstoječe ovire kažejo, da mora poglabljanje gospodarskih odnosov napredovati skupaj s poglabljanjem političnih odnosov; meni, da lahko pride do resničnega regionalnega in gospodarskega povezovanja samo, če bo prišlo do dejanskega napredka pri reševanju obstoječih sporov ter na področju demokracije in človekovih pravic;

| 5. | poziva Komisijo, države članice EU ter države južnega in vzhodnega Sredozemlja, naj zaradi posledic finančne, gospodarske in okoljske krize v gospodarska in trgovinska partnerstva v večji meri vgrajujejo socialne in okoljske vidike; poziva vlade držav južnega in vzhodnega Sredozemlja k izvajanju doslednih in učinkovitih strategij zaposlovanja in socialne zaščite, da bi omilile posledice krize; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, države članice EU ter države južnega in vzhodnega Sredozemlja, naj zaradi posledic finančne, gospodarske in okoljske krize v gospodarska in trgovinska partnerstva v večji meri vgrajujejo socialne in okoljske vidike; poziva vlade držav južnega in vzhodnega Sredozemlja k izvajanju doslednih in učinkovitih strategij zaposlovanja in socialne zaščite, da bi omilile posledice krize;

| 6. | v zvezi s tem opozarja, da se oblikovanje območja proste trgovine ne more vrednotiti le z vidika gospodarske rasti, ampak tudi in zlasti z vidika ustvarjanja novih delovnih mest; opozarja, da je brezposelnost mladih in žensk najbolj pereče socialno vprašanje v sredozemskih državah; |
| --- | --- |

6.

v zvezi s tem opozarja, da se oblikovanje območja proste trgovine ne more vrednotiti le z vidika gospodarske rasti, ampak tudi in zlasti z vidika ustvarjanja novih delovnih mest; opozarja, da je brezposelnost mladih in žensk najbolj pereče socialno vprašanje v sredozemskih državah;

| 7. | poudarja pomen regionalnega povezovanja držav južnega in vzhodnega Sredozemlja ter okrepitev trgovinskih izmenjav jug-jug; obžaluje, da je sodelovanje jug-jug še vedno premalo razvito; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen regionalnega povezovanja držav južnega in vzhodnega Sredozemlja ter okrepitev trgovinskih izmenjav jug-jug; obžaluje, da je sodelovanje jug-jug še vedno premalo razvito;

| 8. | močno spodbuja države južnega in vzhodnega Sredozemlja, naj razvijajo trgovino jug-jug, po zgledu Sporazuma iz Agadirja, ki so ga podpisali Jordanija, Egipt, Tunizija in Maroko, meni, da je ta ukrep bistven za regijsko povezovanje; poziva druge države, naj se pridružijo temu sporazumu in nadalje razvijajo pobude o povezovanju, v katerih sodelujejo države južnega in vzhodnega Sredozemlja, in izkoristijo sinergije s poglabljanjem evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja in EU; poudarja, da se morajo institucije EU pozitivno odzvati na prošnje za tehnično in finančno podporo za spodbujanje takšnega gospodarskega povezovanja jug-jug; |
| --- | --- |

8.

močno spodbuja države južnega in vzhodnega Sredozemlja, naj razvijajo trgovino jug-jug, po zgledu Sporazuma iz Agadirja, ki so ga podpisali Jordanija, Egipt, Tunizija in Maroko, meni, da je ta ukrep bistven za regijsko povezovanje; poziva druge države, naj se pridružijo temu sporazumu in nadalje razvijajo pobude o povezovanju, v katerih sodelujejo države južnega in vzhodnega Sredozemlja, in izkoristijo sinergije s poglabljanjem evro-sredozemskih pridružitvenih sporazumov med državami južnega in vzhodnega Sredozemlja in EU; poudarja, da se morajo institucije EU pozitivno odzvati na prošnje za tehnično in finančno podporo za spodbujanje takšnega gospodarskega povezovanja jug-jug;

| 9. | meni, da je treba okrepiti sistem kumulacije porekla, saj je to uporabno orodje za oživljanje trgovine v regiji; ta pravila o poreklu je treba obnoviti in poenostaviti, da bi se upoštevali interesi partneric Euromeda; poziva evro-sredozemske ministre za trgovino, naj sprejmejo regionalno konvencijo o vseevro-sredozemskem sistemu pravil o poreklu, ki bo omogočila poenostavitev pravil o poreklu in nadaljnje korake za izvajanje skupnega evro-sredozemskega sistema za kumulacijo porekla; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba okrepiti sistem kumulacije porekla, saj je to uporabno orodje za oživljanje trgovine v regiji; ta pravila o poreklu je treba obnoviti in poenostaviti, da bi se upoštevali interesi partneric Euromeda; poziva evro-sredozemske ministre za trgovino, naj sprejmejo regionalno konvencijo o vseevro-sredozemskem sistemu pravil o poreklu, ki bo omogočila poenostavitev pravil o poreklu in nadaljnje korake za izvajanje skupnega evro-sredozemskega sistema za kumulacijo porekla;

| 10. | ugotavlja, da bodo evro-sredozemski ministri za trgovino razpravljali o ukrepih za reševanje sedanjih šibkih točk v trgovinskih in gospodarskih odnosih v Euromed, novem načrtu za evro-sredozemsko trgovino in novem mehanizmu za spodbujanje trgovine in naložb v tej regiji; pozdravlja vse skupne pobude za ponoven pregled obstoječih pridružitvenih sporazumov, ki bo upošteval nove zahteve in izzive v zvezi z gospodarstvom; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da bodo evro-sredozemski ministri za trgovino razpravljali o ukrepih za reševanje sedanjih šibkih točk v trgovinskih in gospodarskih odnosih v Euromed, novem načrtu za evro-sredozemsko trgovino in novem mehanizmu za spodbujanje trgovine in naložb v tej regiji; pozdravlja vse skupne pobude za ponoven pregled obstoječih pridružitvenih sporazumov, ki bo upošteval nove zahteve in izzive v zvezi z gospodarstvom;

| 11. | poudarja, da bi se morala razprava odvijati v duhu medsebojnega zaupanja in spoštovanja med partnericami, ki bi državam južnega in vzhodnega Sredozemlja omogočala, da bi nadzorovale hitrost, s katero bodo odpirale svojo trgovino, in ohranile nadzor nad nacionalnimi strategijami za gospodarski in socialni razvoj; opozarja, da je treba pogajanja o območju proste trgovine načrtovati usklajeno in postopno, v okviru razumnega in predvidljivega partnerstva, ki bi odražalo družbeno-gospodarske razmere v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi se morala razprava odvijati v duhu medsebojnega zaupanja in spoštovanja med partnericami, ki bi državam južnega in vzhodnega Sredozemlja omogočala, da bi nadzorovale hitrost, s katero bodo odpirale svojo trgovino, in ohranile nadzor nad nacionalnimi strategijami za gospodarski in socialni razvoj; opozarja, da je treba pogajanja o območju proste trgovine načrtovati usklajeno in postopno, v okviru razumnega in predvidljivega partnerstva, ki bi odražalo družbeno-gospodarske razmere v državah južnega in vzhodnega Sredozemlja;

| 12. | poudarja, da bi morala vsaka nadaljnja liberalizacija na področju kmetijstva in ribištva upoštevati, da je treba zaščititi občutljivo blago in sistematično ocenjevati družbeni vpliv procesa liberalizacije na podeželsko prebivalstvo in standarde za zdravje rastlin; poziva ministre za trgovino Euromeda, naj poskrbijo za postopnost tega procesa, in pri tem upoštevajo čas, potreben za izvedbo pravičnih davčnih reform, ki bodo pomagale nadomestiti primanjkljaj zaradi zmanjšanja carinskih davčnih prihodkov; poziva evro-sredozemske partnerice, da razmislijo o konceptu združene evro-sredozemske kmetijske politike, ki bo temeljila na dopolnjevanju svoje verige, učinkoviti politiki voda ter bo dajala prednost neodvisnosti pri oskrbi s hrano pred trgovinskimi vidiki; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morala vsaka nadaljnja liberalizacija na področju kmetijstva in ribištva upoštevati, da je treba zaščititi občutljivo blago in sistematično ocenjevati družbeni vpliv procesa liberalizacije na podeželsko prebivalstvo in standarde za zdravje rastlin; poziva ministre za trgovino Euromeda, naj poskrbijo za postopnost tega procesa, in pri tem upoštevajo čas, potreben za izvedbo pravičnih davčnih reform, ki bodo pomagale nadomestiti primanjkljaj zaradi zmanjšanja carinskih davčnih prihodkov; poziva evro-sredozemske partnerice, da razmislijo o konceptu združene evro-sredozemske kmetijske politike, ki bo temeljila na dopolnjevanju svoje verige, učinkoviti politiki voda ter bo dajala prednost neodvisnosti pri oskrbi s hrano pred trgovinskimi vidiki;

| 13. | meni, da je sektor storitev nujen za razvoj držav južnega in vzhodnega Sredozemlja; meni, da mora liberalizacija storitev potekati v dogovoru z državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, in tako, da bi te države imele pravico, da odpiranje občutljivih in šibkih sektorjev svojega gospodarstva izvedejo postopno in nadzorovano; meni, da je treba ločevati med komercialnimi in javnimi storitvami; |
| --- | --- |

13.

meni, da je sektor storitev nujen za razvoj držav južnega in vzhodnega Sredozemlja; meni, da mora liberalizacija storitev potekati v dogovoru z državami južnega in vzhodnega Sredozemlja, in tako, da bi te države imele pravico, da odpiranje občutljivih in šibkih sektorjev svojega gospodarstva izvedejo postopno in nadzorovano; meni, da je treba ločevati med komercialnimi in javnimi storitvami;

| 14. | zahteva, da se časovni razpored liberalizacije industrijskega sektorja prilagodi gospodarskim in družbenim razmeram v posameznih državah, vključno s stopnjo brezposelnosti in vplivom na okolje; |
| --- | --- |

14.

zahteva, da se časovni razpored liberalizacije industrijskega sektorja prilagodi gospodarskim in družbenim razmeram v posameznih državah, vključno s stopnjo brezposelnosti in vplivom na okolje;

| 15. | poudarja, da morajo gospodarska in trgovinska partnerstva spodbujati večjo raznolikost in višjo dodano vrednost pri proizvodnji industrijskega blaga; poziva države južnega in vzhodnega Sredozemlja, naj razvijejo regionalno politiko, ki bo upoštevala vlogo zelo majhnih, majhnih in srednje velikih podjetij; ugotavlja, da imajo tekstilni proizvajalci iz evro-sredozemske regije zelo velike težave zaradi naraščajoče svetovne konkurence; opozarja, da je treba okrepiti partnerstvo sever-jug, da se ohrani konkurenčnost evro-sredozemske proizvodnje in trgovine s tekstilom in oblačili, ter da je treba spodbujati dejavnosti držav južnega in vzhodnega Sredozemlja z višjo dodano vrednostjo, ki temeljijo na ustvarjalnosti in inovacijah, in ne zgolj na selitvi dejavnosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da morajo gospodarska in trgovinska partnerstva spodbujati večjo raznolikost in višjo dodano vrednost pri proizvodnji industrijskega blaga; poziva države južnega in vzhodnega Sredozemlja, naj razvijejo regionalno politiko, ki bo upoštevala vlogo zelo majhnih, majhnih in srednje velikih podjetij; ugotavlja, da imajo tekstilni proizvajalci iz evro-sredozemske regije zelo velike težave zaradi naraščajoče svetovne konkurence; opozarja, da je treba okrepiti partnerstvo sever-jug, da se ohrani konkurenčnost evro-sredozemske proizvodnje in trgovine s tekstilom in oblačili, ter da je treba spodbujati dejavnosti držav južnega in vzhodnega Sredozemlja z višjo dodano vrednostjo, ki temeljijo na ustvarjalnosti in inovacijah, in ne zgolj na selitvi dejavnosti;

| 16. | poudarja, da je treba povečati varnost naložb v Sredozemlju s sistemom, ki usklajuje strategije za mala in srednja podjetja ter zajema veliko različnih področij: zaščito, financiranje, informiranje in ustvarjanje mreže malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba povečati varnost naložb v Sredozemlju s sistemom, ki usklajuje strategije za mala in srednja podjetja ter zajema veliko različnih področij: zaščito, financiranje, informiranje in ustvarjanje mreže malih in srednjih podjetij;

| 17. | meni, da je novi predlog za ustanovitev evro-sredozemskega mehanizma za lažje vlaganje pomemben korak k centralizaciji in širjenju informacij po skupni mreži, kar bi gospodarskim subjektom omogočilo, da si ustvarijo celovito predstavo o razmerah za trgovino in naložbe v regiji; poudarja, da mora novi instrument dopolniti obstoječe mreže; |
| --- | --- |

17.

meni, da je novi predlog za ustanovitev evro-sredozemskega mehanizma za lažje vlaganje pomemben korak k centralizaciji in širjenju informacij po skupni mreži, kar bi gospodarskim subjektom omogočilo, da si ustvarijo celovito predstavo o razmerah za trgovino in naložbe v regiji; poudarja, da mora novi instrument dopolniti obstoječe mreže;

| 18. | opozarja, da je treba ustanoviti evro-sredozemsko banko za naložbe in razvoj, ki bi zagotovila donatorje z obeh strani Sredozemlja in bi lahko privabila neposredne tuje naložbe, ki jih evro-sredozemska regija potrebuje; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je treba ustanoviti evro-sredozemsko banko za naložbe in razvoj, ki bi zagotovila donatorje z obeh strani Sredozemlja in bi lahko privabila neposredne tuje naložbe, ki jih evro-sredozemska regija potrebuje;

| 19. | pozdravlja ustanovitev sklada Inframed, ki so ga v okviru Unije za Sredozemlje opredelili kot dolgoročni naložbeni sklad za financiranje infrastrukturnih projektov; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja ustanovitev sklada Inframed, ki so ga v okviru Unije za Sredozemlje opredelili kot dolgoročni naložbeni sklad za financiranje infrastrukturnih projektov;

| 20. | meni, da mora Unija za Sredozemlje okrepiti obstoječe oblike sodelovanja v okviru Euromeda, da bi vsem državam partnericam ponudili možnost sodelovanja v programih in ustreznih politikah EU na osnovi prednostnih nalog in ciljev, ki bi jih določili skupaj; poudarja, da je pomembno podpreti razširitev obsega programov Skupnosti, da se bodo lahko v njih vključile države partnerice, zlasti na področju čezmejnega sodelovanja (InterReg) izobraževanja, raziskav in poklicnega usposabljanja (izmenjava študentov itd.); |
| --- | --- |

20.

meni, da mora Unija za Sredozemlje okrepiti obstoječe oblike sodelovanja v okviru Euromeda, da bi vsem državam partnericam ponudili možnost sodelovanja v programih in ustreznih politikah EU na osnovi prednostnih nalog in ciljev, ki bi jih določili skupaj; poudarja, da je pomembno podpreti razširitev obsega programov Skupnosti, da se bodo lahko v njih vključile države partnerice, zlasti na področju čezmejnega sodelovanja (InterReg) izobraževanja, raziskav in poklicnega usposabljanja (izmenjava študentov itd.);

| 21. | spodbuja uporabo sončne energije in energije vetra v sredozemski regiji; pozdravlja nedavne pobude, kot je Plan Solarie in prve zamisli o industrijski pobudi DESERTEC za razvoj ogromnega potenciala sončne energije na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, vendar obžaluje, da se o dejanskih ukrepih še vedno gleda predvsem z nacionalnega stališča; poudarja, da morajo biti ukrepi Evropske unije glede projekta DESERTEC dosledni ter da morajo dejavno prispevati k endogenemu razvoju severnoafriških in bližnjevzhodnih držav ter poziva Komisijo k dejavnemu usklajevanju prizadevanj EU; |
| --- | --- |

21.

spodbuja uporabo sončne energije in energije vetra v sredozemski regiji; pozdravlja nedavne pobude, kot je Plan Solarie in prve zamisli o industrijski pobudi DESERTEC za razvoj ogromnega potenciala sončne energije na Bližnjem vzhodu in v severni Afriki, vendar obžaluje, da se o dejanskih ukrepih še vedno gleda predvsem z nacionalnega stališča; poudarja, da morajo biti ukrepi Evropske unije glede projekta DESERTEC dosledni ter da morajo dejavno prispevati k endogenemu razvoju severnoafriških in bližnjevzhodnih držav ter poziva Komisijo k dejavnemu usklajevanju prizadevanj EU;

| 22. | se zaskrbljeno seznanja s sklepi presoje vpliva na trajnostni razvoj, ki jo je pripravila Univerza v Manchestru; poziva Komisijo, naj sistematično upošteva priporočila presoje vpliva na trajnostni razvoj glede družbenega in okoljskega vidika procesa liberalizacije, in tako poskrbi za vidike socialne kohezije in trajnostnega razvoja; prav tako poudarja, da se njen vpliv lahko močno razlikuje glede na sektor in državo; poudarja, da je za doseganje dejanskega socialnega napredka pomembno, da v naših gospodarskih in trgovinskih partnerstvih spodbujamo dostojno zaposlitev in pravila ravnanja, dogovorjena z multinacionalkami, ki vključujejo cilje zagotavljanja dostojne zaposlitve; |
| --- | --- |

22.

se zaskrbljeno seznanja s sklepi presoje vpliva na trajnostni razvoj, ki jo je pripravila Univerza v Manchestru; poziva Komisijo, naj sistematično upošteva priporočila presoje vpliva na trajnostni razvoj glede družbenega in okoljskega vidika procesa liberalizacije, in tako poskrbi za vidike socialne kohezije in trajnostnega razvoja; prav tako poudarja, da se njen vpliv lahko močno razlikuje glede na sektor in državo; poudarja, da je za doseganje dejanskega socialnega napredka pomembno, da v naših gospodarskih in trgovinskih partnerstvih spodbujamo dostojno zaposlitev in pravila ravnanja, dogovorjena z multinacionalkami, ki vključujejo cilje zagotavljanja dostojne zaposlitve;

| 23. | meni, da bi bilo treba območje proste trgovine dopolniti s postopnim uvajanjem prostega pretoka delavcev, glede na razmere in ob tem upoštevati razmere na evropskem trgu dela in stališča mednarodne skupnosti o povezavah med preseljevanjem in razvojem; meni, da je treba nujno oblikovati pravne in upravne postopke, ki bodo olajšali dodeljevanje vizumov, zlasti za udeležene v evro-sredozemskem partnerstvu, študente, zaposlene na univerzah in za vse, ki delujejo na družbeno-gospodarskem področju; poudarja, da je pomembno in nujno zmanjšati stroške za transferje prihrankov, ki ga izvajajo migranti, da bi se lahko kar najučinkoviteje uporabili v lokalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba območje proste trgovine dopolniti s postopnim uvajanjem prostega pretoka delavcev, glede na razmere in ob tem upoštevati razmere na evropskem trgu dela in stališča mednarodne skupnosti o povezavah med preseljevanjem in razvojem; meni, da je treba nujno oblikovati pravne in upravne postopke, ki bodo olajšali dodeljevanje vizumov, zlasti za udeležene v evro-sredozemskem partnerstvu, študente, zaposlene na univerzah in za vse, ki delujejo na družbeno-gospodarskem področju; poudarja, da je pomembno in nujno zmanjšati stroške za transferje prihrankov, ki ga izvajajo migranti, da bi se lahko kar najučinkoviteje uporabili v lokalnem gospodarstvu;

| 24. | poziva Komisijo, naj Parlament izčrpno obvešča o napredku pridružitvenega sporazuma s Sirijo, katerega podpis je Sirija nedavno odložila; meni, da obstajajo pomisleki glede ponovne vključitve Libije v pogajanja za pridružitveni sporazum, v širšem okviru pa v barcelonski proces in Unijo za Sredozemlje; prosi Komisijo, naj ga izčrpno obvešča, ga vključuje v dogajanje in se z njim posvetuje na vsakem koraku pogajanj; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj Parlament izčrpno obvešča o napredku pridružitvenega sporazuma s Sirijo, katerega podpis je Sirija nedavno odložila; meni, da obstajajo pomisleki glede ponovne vključitve Libije v pogajanja za pridružitveni sporazum, v širšem okviru pa v barcelonski proces in Unijo za Sredozemlje; prosi Komisijo, naj ga izčrpno obvešča, ga vključuje v dogajanje in se z njim posvetuje na vsakem koraku pogajanj;

| 25. | ugotavlja tudi, da so številne sredozemske države izrazile interes za poglobitev in/ali razširitev svojih trgovinskih sporazumov z EU, in poziva Komisijo, naj zaradi novih pristojnosti Parlamenta na področju trgovine, določenih z Lizbonsko pogodbo, pri pogajanjih o novih tovrstnih sporazumih upošteva predhodne resolucije Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja tudi, da so številne sredozemske države izrazile interes za poglobitev in/ali razširitev svojih trgovinskih sporazumov z EU, in poziva Komisijo, naj zaradi novih pristojnosti Parlamenta na področju trgovine, določenih z Lizbonsko pogodbo, pri pogajanjih o novih tovrstnih sporazumih upošteva predhodne resolucije Evropskega parlamenta;

| 26. | poudarja, da dvostranski pristopi ne smejo škodovati večstranskemu regionalnemu pristopu; meni, da mora Komisija, kljub spodbujanju tesnejšega sodelovanja z najbolj naprednimi partnerji in ob vsem spoštovanju njihovih posebnih političnih, kulturnih in socialnih značilnosti, še naprej podpirati načelo pogajanj regije z regijo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da dvostranski pristopi ne smejo škodovati večstranskemu regionalnemu pristopu; meni, da mora Komisija, kljub spodbujanju tesnejšega sodelovanja z najbolj naprednimi partnerji in ob vsem spoštovanju njihovih posebnih političnih, kulturnih in socialnih značilnosti, še naprej podpirati načelo pogajanj regije z regijo;

| 27. | poudarja, da je zaradi razmer v Palestini treba sprejeti posebne ukrepe za pomoč lokalnemu prebivalstvu, da bi se to območje vključilo v sredozemske trgovinske tokove; v povezavi s tem meni, da je treba najti rešitev glede vprašanja potrditve porekla in posledično preferenčne obravnave po sporazumu med ES in Izraelom, ki velja za izdelke, ki prihajajo iz Gaze in Zahodnega brega; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je zaradi razmer v Palestini treba sprejeti posebne ukrepe za pomoč lokalnemu prebivalstvu, da bi se to območje vključilo v sredozemske trgovinske tokove; v povezavi s tem meni, da je treba najti rešitev glede vprašanja potrditve porekla in posledično preferenčne obravnave po sporazumu med ES in Izraelom, ki velja za izdelke, ki prihajajo iz Gaze in Zahodnega brega;

| 28. | meni, da bi bila lahko uravnotežen načrt na podlagi splošnega soglasja in med drugim pozitivna presoja socialnih in okoljskih vplivov koristna za ponovno oživitev gospodarskega in trgovinskega sodelovanja v naslednjih letih; zato poziva evro-sredozemske ministre za trgovino, naj na svojem ministrskem srečanju decembra 2009 sprejmejo ta načrt; poziva visoke uradnike evro-sredozemske trgovine, naj spremljajo izvajanje načrta v prihodnjih letih in naj predlagajo kakršne koli potrebne spremembe, ter prosi, naj se mu poroča o teh ukrepih; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bila lahko uravnotežen načrt na podlagi splošnega soglasja in med drugim pozitivna presoja socialnih in okoljskih vplivov koristna za ponovno oživitev gospodarskega in trgovinskega sodelovanja v naslednjih letih; zato poziva evro-sredozemske ministre za trgovino, naj na svojem ministrskem srečanju decembra 2009 sprejmejo ta načrt; poziva visoke uradnike evro-sredozemske trgovine, naj spremljajo izvajanje načrta v prihodnjih letih in naj predlagajo kakršne koli potrebne spremembe, ter prosi, naj se mu poroča o teh ukrepih;

| 29. | vztraja, da mora evro-sredozemski proces povezovanja ponovno postati prednostna politična naloga Evropske unije; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da mora evro-sredozemski proces povezovanja ponovno postati prednostna politična naloga Evropske unije;

| 30. | poudarja vlogo Evro-sredozemske parlamentarne skupščine za partnerstvo kot demokratičnega organa v okviru partnerstva, ki poslance z obeh strani Sredozemlja združuje na podlagi treh stebrov barcelonskega procesa; na koncu poziva k tesnejšemu sodelovanju med Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, Komisijo in Svetom Evropske unije na gospodarskem področju; |
| --- | --- |

30.

poudarja vlogo Evro-sredozemske parlamentarne skupščine za partnerstvo kot demokratičnega organa v okviru partnerstva, ki poslance z obeh strani Sredozemlja združuje na podlagi treh stebrov barcelonskega procesa; na koncu poziva k tesnejšemu sodelovanju med Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, Komisijo in Svetom Evropske unije na gospodarskem področju;

| 31. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, voditeljem držav in vlad ter parlamentom držav članic in držav južnega in vzhodnega Sredozemlja ter Evro-sredozemski parlamentarni skupščini. |
| --- | --- |

31.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, voditeljem držav in vlad ter parlamentom držav članic in držav južnega in vzhodnega Sredozemlja ter Evro-sredozemski parlamentarni skupščini.

---

(1)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

(2)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

(3)  UL L 147, 21.6.2000, str. 3.

(4)  UL L 70, 18.3.2000, str. 2.

(5)  UL L 129, 15.5.2002, str. 3.

(6)  UL L 304, 30.9.2004, str. 39.

(7)  UL L 143, 30.5.2006, str. 2.

(8)  UL L 265, 10.10.2005, str. 2.

(9)  UL L 187, 16.7.1997, str. 3.

(10)  UL L 35, 13.2.1996, str. 1.

(11)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 210.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0077.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/42

---

Sreda, 25. novembra 2009Odškodnine za potnike v primeru stečaja letalske družbe

P7_TA(2009)0092

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o odškodninah za potnike v primeru stečaja letalske družbe

2010/C 285 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo z dne 15. oktobra 2009 o odškodnini za potnike v primeru stečaja letalske družbe (O-0089/09 – B7-0210/2009),

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage (2),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje (3),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja,odpovedi ali velike zamude letov (4),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (5),

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker Direktiva 90/314/EGS (direktiva o paketnem potovanju) ureja nekatere vidike organizacije paketih potovanj ter za primer stečaja podjetij, ki se s tem poslom ukvarjajo, določa ustrezno odškodnino in vrnitev potrošnikov na mesto odhoda, |
| --- | --- |

A.

ker Direktiva 90/314/EGS (direktiva o paketnem potovanju) ureja nekatere vidike organizacije paketih potovanj ter za primer stečaja podjetij, ki se s tem poslom ukvarjajo, določa ustrezno odškodnino in vrnitev potrošnikov na mesto odhoda,

| B. | ker Uredba (ES) št. 2027/97 določa vrsto odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč in ureja vprašanje odškodnin za potnike, |
| --- | --- |

B.

ker Uredba (ES) št. 2027/97 določa vrsto odgovornosti letalskih prevoznikov v primeru nesreč in ureja vprašanje odškodnin za potnike,

| C. | ker Uredba (ES) št. 785/2004 določa zahteve v zvezi z zavarovanjem, ki jih morajo izpolnjevati letalski prevozniki in operaterji, |
| --- | --- |

C.

ker Uredba (ES) št. 785/2004 določa zahteve v zvezi z zavarovanjem, ki jih morajo izpolnjevati letalski prevozniki in operaterji,

| D. | ker Uredba (ES) št. 261/2004 določa odškodnino in pomoč potnikom, katerih vkrcanje je bilo zavrnjeno ali leti odpovedani ali pa imajo veliko zamudo, |
| --- | --- |

D.

ker Uredba (ES) št. 261/2004 določa odškodnino in pomoč potnikom, katerih vkrcanje je bilo zavrnjeno ali leti odpovedani ali pa imajo veliko zamudo,

| E. | ker Uredba (ES) št. 1008/2008 uvaja stroga finančna pravila za letalske operaterje, |
| --- | --- |

E.

ker Uredba (ES) št. 1008/2008 uvaja stroga finančna pravila za letalske operaterje,

| F. | ker se je v zadnjem desetletju močno povečalo število razmeroma majhnih nizkocenovnih letalskih prevoznikov, ki ponujajo lete v priljubljene počitniške kraje, pa tudi število potnikov, ki jih ti prevozniki prevažajo, |
| --- | --- |

F.

ker se je v zadnjem desetletju močno povečalo število razmeroma majhnih nizkocenovnih letalskih prevoznikov, ki ponujajo lete v priljubljene počitniške kraje, pa tudi število potnikov, ki jih ti prevozniki prevažajo,

| G. | ker je bilo v zadnjih devetih letih v letalskem sektorju 77 stečajev, zaradi katerih je bilo v nekaterih primerih na tisoče potnikov prisiljenih ostati v kraju počitnikovanja in svoje letalske vozovnice niso mogli izkoristiti za povratni let, |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v zadnjih devetih letih v letalskem sektorju 77 stečajev, zaradi katerih je bilo v nekaterih primerih na tisoče potnikov prisiljenih ostati v kraju počitnikovanja in svoje letalske vozovnice niso mogli izkoristiti za povratni let,

| 1. | ugotavlja, da se je Komisija obširno posvetovala z zainteresiranimi stranmi o vprašanju stečajev letalskih družb; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da se je Komisija obširno posvetovala z zainteresiranimi stranmi o vprašanju stečajev letalskih družb;

| 2. | opozarja, da je Komisija izdelala obsežno raziskavo o težavah, ki jih povzročajo stečaji letalskih družb in o njihovem vplivu na potnike ter svoje izsledke februarja 2009 posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je Komisija izdelala obsežno raziskavo o težavah, ki jih povzročajo stečaji letalskih družb in o njihovem vplivu na potnike ter svoje izsledke februarja 2009 posredovala Parlamentu;

| 3. | je seznanjen z izsledki navedene raziskave in različnimi možnostmi, ki jih preučuje; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izsledki navedene raziskave in različnimi možnostmi, ki jih preučuje;

| 4. | v zvezi s tem opozarja, da obstaja veliko možnosti, ki bi jih Komisija lahko uporabila za izboljšanje položaja potnikov letalskih družb v stečaju, vključno z obveznim zavarovanjem za letalske družbe, prostovoljnim zavarovanjem za potnike, ki bi jim ga družbe morale ponuditi, in vzpostavitvijo jamstvenega sklada; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem opozarja, da obstaja veliko možnosti, ki bi jih Komisija lahko uporabila za izboljšanje položaja potnikov letalskih družb v stečaju, vključno z obveznim zavarovanjem za letalske družbe, prostovoljnim zavarovanjem za potnike, ki bi jim ga družbe morale ponuditi, in vzpostavitvijo jamstvenega sklada;

| 5. | poziva Komisijo, naj preuči možnost zakonodajnega predloga, katerega posebni cilj bi bila zagotovitev odškodnin potnikom letalskih družb v stečaju in določitev finančnih ter upravnih postopkov, vključno z načelom kolektivne odgovornosti, pri čemer naj bi vse letalske družbe, ki letijo na isto destinacijo in imajo proste sedeže, zagotovile vrnitev potnikov, ki zaradi stečaja neke letalske družbe obtičijo na drugih letališčih, na mesto odhoda in če meni, da je to primerno, tak zakonodajni predlog predloži do 1. julija 2010; poziva Komisijo, naj med pregledom direktive o paketnem potovanju predlaga podaljšanje roka za vrnitev na mesto odhoda ali preusmeritev letov zadevnih potnikov; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj preuči možnost zakonodajnega predloga, katerega posebni cilj bi bila zagotovitev odškodnin potnikom letalskih družb v stečaju in določitev finančnih ter upravnih postopkov, vključno z načelom kolektivne odgovornosti, pri čemer naj bi vse letalske družbe, ki letijo na isto destinacijo in imajo proste sedeže, zagotovile vrnitev potnikov, ki zaradi stečaja neke letalske družbe obtičijo na drugih letališčih, na mesto odhoda in če meni, da je to primerno, tak zakonodajni predlog predloži do 1. julija 2010; poziva Komisijo, naj med pregledom direktive o paketnem potovanju predlaga podaljšanje roka za vrnitev na mesto odhoda ali preusmeritev letov zadevnih potnikov;

| 6. | poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve teh ukrepov tudi na letalske družbe, ki so prenehale delovati in so potnikom s tem povzročile podobne preglavice kot družbe v stečaju; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve teh ukrepov tudi na letalske družbe, ki so prenehale delovati in so potnikom s tem povzročile podobne preglavice kot družbe v stečaju;

| 7. | Komisijo poziva, naj preuči možnost hitre vrnitve letal, ki jih zasežejo nacionalni regulativni organi, da bi se lahko uporabila za vrnitev na mesto odhoda tistih potnikov, ki so obtičali na tujih letališčih; |
| --- | --- |

7.

Komisijo poziva, naj preuči možnost hitre vrnitve letal, ki jih zasežejo nacionalni regulativni organi, da bi se lahko uporabila za vrnitev na mesto odhoda tistih potnikov, ki so obtičali na tujih letališčih;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

(2)  UL L 285, 17.10.1997, str. 1.

(3)  UL L 138, 30.4.2004, str. 1.

(4)  UL L 46, 17.2.2004, str. 1.

(5)  UL L 293, 31.10.2008, str. 3.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/44

---

Sreda, 25. novembra 2009Označevanje porekla

P7_TA(2009)0093

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o označevanju porekla

2010/C 285 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 980/2005 z dne 27. junija 2005 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov (1),

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (2),

ob upoštevanju člena IX in člena XXIV:5 Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT 1994),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku skupnosti (3) in Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (4), ki določa sistem skupnosti o nepreferencialnih pravilih o poreklu blaga,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 918/83 z dne 28. marca 1983 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (5),

ob upoštevanju resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih MSP v mednarodni trgovini (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o označevanju porekla (7),

ob upoštevanju izjave o označevanju porekla (8),

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 16. decembra 2005 za uredbo Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (KOM(2005)0661),

ob upoštevanju člena 110(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker EU še nima usklajenih določb ali enotne prakse za označevanje porekla v EU; ker je pravni okvir razdrobljen zaradi razlik med veljavnimi uredbami v državah članicah ter pomanjkanja jasnih predpisov Skupnosti na tem področju, |
| --- | --- |

A.

ker EU še nima usklajenih določb ali enotne prakse za označevanje porekla v EU; ker je pravni okvir razdrobljen zaradi razlik med veljavnimi uredbami v državah članicah ter pomanjkanja jasnih predpisov Skupnosti na tem področju,

| B. | ker so nacionalni ukrepi za obvezno označevanje porekla blaga, uvoženega iz drugih držav članic, prepovedani, medtem ko takšna omejitev obveznega označevanja porekla ne velja za blago, uvoženo iz tretjih držav, |
| --- | --- |

B.

ker so nacionalni ukrepi za obvezno označevanje porekla blaga, uvoženega iz drugih držav članic, prepovedani, medtem ko takšna omejitev obveznega označevanja porekla ne velja za blago, uvoženo iz tretjih držav,

| C. | ker so številne pomembne trgovinske partnerice EU, na primer Združene države, Kitajska, Japonska in Kanada, uvedle predpise o obveznem označevanju porekla, |
| --- | --- |

C.

ker so številne pomembne trgovinske partnerice EU, na primer Združene države, Kitajska, Japonska in Kanada, uvedle predpise o obveznem označevanju porekla,

| D. | ker si je EU v lizbonski agendi zadala cilj okrepiti gospodarstvo EU, med drugim s povečanjem konkurenčnosti industrije EU v svetovnem gospodarstvu; ker je lahko konkurenca pravična le, če deluje po jasnih predpisih tako za proizvajalce kakor za izvoznike in uvoznike ter temelji na skupnih socialnih ter okoljskih predpostavkah in vrednotah, |
| --- | --- |

D.

ker si je EU v lizbonski agendi zadala cilj okrepiti gospodarstvo EU, med drugim s povečanjem konkurenčnosti industrije EU v svetovnem gospodarstvu; ker je lahko konkurenca pravična le, če deluje po jasnih predpisih tako za proizvajalce kakor za izvoznike in uvoznike ter temelji na skupnih socialnih ter okoljskih predpostavkah in vrednotah,

| E. | ker bi s sistemom označevanja porekla omogočili potrošnikom, da bi bili v celoti seznanjeni z državo porekla izdelkov, ki jih kupujejo; ker bi potrošniki tako lahko istovetili te izdelke s socialnimi, okoljskimi in varnostnimi standardi, ki se običajno povezujejo s to državo, |
| --- | --- |

E.

ker bi s sistemom označevanja porekla omogočili potrošnikom, da bi bili v celoti seznanjeni z državo porekla izdelkov, ki jih kupujejo; ker bi potrošniki tako lahko istovetili te izdelke s socialnimi, okoljskimi in varnostnimi standardi, ki se običajno povezujejo s to državo,

| F. | ker je predlog, ki uvaja sistem obveznega označevanja države porekla v EU, skrčen na omejeno število uvoženih izdelkov, kot so tekstil, nakit, oblačila, obutev, pohištvo, usnje, svetila in svetlobna oprema, steklena posoda, keramika in torbice, pri katerih zahteva po oznaki „izdelano v“ končnim potrošnikom omogoča ključne in dragocene informacije pri dokončni izbiri, |
| --- | --- |

F.

ker je predlog, ki uvaja sistem obveznega označevanja države porekla v EU, skrčen na omejeno število uvoženih izdelkov, kot so tekstil, nakit, oblačila, obutev, pohištvo, usnje, svetila in svetlobna oprema, steklena posoda, keramika in torbice, pri katerih zahteva po oznaki „izdelano v“ končnim potrošnikom omogoča ključne in dragocene informacije pri dokončni izbiri,

| G. | ker je ključnega pomena, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji s proizvajalci najpomembnejših trgovinskih partneric EU, ki izvajajo označevanje porekla, |
| --- | --- |

G.

ker je ključnega pomena, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji s proizvajalci najpomembnejših trgovinskih partneric EU, ki izvajajo označevanje porekla,

| H. | ker bosta Evropski parlament in Svet z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 enakopravna glede skupne trgovinske politike; ker se bo uporabljal običajni zakonodajni postopek iz člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

H.

ker bosta Evropski parlament in Svet z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 enakopravna glede skupne trgovinske politike; ker se bo uporabljal običajni zakonodajni postopek iz člena 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| 1. | ponovno opozarja, da varstvo potrošnikov zahteva pregledna in skladna pravila trgovanja, vključno z navedbo porekla; |
| --- | --- |

1.

ponovno opozarja, da varstvo potrošnikov zahteva pregledna in skladna pravila trgovanja, vključno z navedbo porekla;

| 2. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji s trgovinskimi partnericami, ki uzakonjajo označevanje porekla; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta vse potrebne ukrepe, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji s trgovinskimi partnericami, ki uzakonjajo označevanje porekla;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj uvedeta ustrezen carinski nadzor in mehanizme uveljavljanja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj uvedeta ustrezen carinski nadzor in mehanizme uveljavljanja;

| 4. | poziva države članice, naj ohranijo skladen pristop Skupnosti do tega vprašanja in tako potrošnikom omogočijo dostop do popolnejših in natančnejših informacij; meni, da je obvezno označevanje porekla pomemben korak k popolnejšim informacijam o socialnih in okoljskih standardih proizvodnje in predelave; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj ohranijo skladen pristop Skupnosti do tega vprašanja in tako potrošnikom omogočijo dostop do popolnejših in natančnejših informacij; meni, da je obvezno označevanje porekla pomemben korak k popolnejšim informacijam o socialnih in okoljskih standardih proizvodnje in predelave;

| 5. | spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami odločno sprejme ukrepe za varstvo zakonitih pravic in pričakovanj potrošnikov, kadar obstajajo dokazi, da uvozniki in proizvajalci iz tretjih držav uporabljajo goljufive ali zavajajoče označbe porekla; |
| --- | --- |

5.

spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami odločno sprejme ukrepe za varstvo zakonitih pravic in pričakovanj potrošnikov, kadar obstajajo dokazi, da uvozniki in proizvajalci iz tretjih držav uporabljajo goljufive ali zavajajoče označbe porekla;

| 6. | meni, da je prej navedeni predlog uredbe Sveta o uvedbi obvezne navedbe države porekla za nekatere izdelke, uvožene iz tretjih držav v Evropsko unijo, koristen za doseganje preglednosti in ustreznih informacij za potrošnika ter skladnosti določb o mednarodnem trgovanju; |
| --- | --- |

6.

meni, da je prej navedeni predlog uredbe Sveta o uvedbi obvezne navedbe države porekla za nekatere izdelke, uvožene iz tretjih držav v Evropsko unijo, koristen za doseganje preglednosti in ustreznih informacij za potrošnika ter skladnosti določb o mednarodnem trgovanju;

| 7. | meni, da je treba 1. decembra 2009 v okviru običajnega zakonodajnega postopka, določenega z Lizbonsko pogodbo, uradno začeti posvetovanje in izmenjavo mnenj med Parlamentom in Svetom, in da bi vsak nadaljnji odlog povzročil veliko škodo državljanskim pravicam, zaposlovanju v EU ter načelu proste in pravične trgovine; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba 1. decembra 2009 v okviru običajnega zakonodajnega postopka, določenega z Lizbonsko pogodbo, uradno začeti posvetovanje in izmenjavo mnenj med Parlamentom in Svetom, in da bi vsak nadaljnji odlog povzročil veliko škodo državljanskim pravicam, zaposlovanju v EU ter načelu proste in pravične trgovine;

| 8. | poziva Komisijo, naj svoj predlog ohrani nespremenjen in ga ponovno predloži Parlamentu v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije takoj po začetku veljavnosti te pogodbe; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj svoj predlog ohrani nespremenjen in ga ponovno predloži Parlamentu v skladu s členom 207 Pogodbe o delovanju Evropske unije takoj po začetku veljavnosti te pogodbe;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 169, 30.6.2005, str. 1.

(2)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(3)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

(5)  UL L 105, 23.4.1983, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0048.

(7)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 881.

(8)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 140.

---

Četrtek, 26. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/47

---

Četrtek, 26. novembra 2009Strategija širitve 2009 glede držav zahodnega Balkana, Islandije in Turčije

P7_TA(2009)0097

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o strateškem dokumentu Komisije za leto 2009 o širitvi na države zahodnega Balkana, Islandijo in Turčijo

2010/C 285 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih za obdobje 2009–2010 (KOM(2009)0533) in poročila za leto 2009 o napredku držav,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. marca 2006 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi za leto 2005 (1), z dne 13. decembra 2006 o sporočilu Komisije o strategiji širitve in glavnih izzivih 2006-2007 (2) in z dne 10. julija 2008 o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007 (3),

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o državah zahodnega Balkana in Turčiji,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2009 z naslovom Kosovo (4) – Uresničevanje evropske perspektive (KOM(2009)0534),

ob upoštevanju člena 110(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker na podlagi člena 49 Pogodbe EU lahko vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Skupnosti, |
| --- | --- |

A.

ker na podlagi člena 49 Pogodbe EU lahko vsaka evropska država zaprosi za članstvo v Skupnosti,

| B. | ker je prihodnost zahodnega Balkana v EU, kot je bilo potrjeno na Evropskem svetu v Solunu 19. in 20. junija 2003, na Evropskem svetu v Bruslju 15. in 16. junija 2006 in na poznejših vrhunskih srečanjih; ker je treba spoštovati vse zaveze, sklenjene z južno-vzhodnimi evropskimi državami, |
| --- | --- |

B.

ker je prihodnost zahodnega Balkana v EU, kot je bilo potrjeno na Evropskem svetu v Solunu 19. in 20. junija 2003, na Evropskem svetu v Bruslju 15. in 16. junija 2006 in na poznejših vrhunskih srečanjih; ker je treba spoštovati vse zaveze, sklenjene z južno-vzhodnimi evropskimi državami,

| C. | ker je Turčija država kandidatka že od leta 1999, Hrvaška od leta 2004, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija pa od leta 2005; ker so Albanija, Črna gora in Islandija zaprosile za članstvo Unije, Komisija pa ocenjuje vlogi Črne gore in Islandije; ker sta Bosna in Hercegovina ter Srbija podpisali stabilizacijsko-pridružitveni sporazum; ker je Komisija naznanila, da namerava v srednjeročnem obdobju za Kosovo predlagati trgovinske sporazume in liberalizacijo vizumske ureditve, |
| --- | --- |

C.

ker je Turčija država kandidatka že od leta 1999, Hrvaška od leta 2004, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija pa od leta 2005; ker so Albanija, Črna gora in Islandija zaprosile za članstvo Unije, Komisija pa ocenjuje vlogi Črne gore in Islandije; ker sta Bosna in Hercegovina ter Srbija podpisali stabilizacijsko-pridružitveni sporazum; ker je Komisija naznanila, da namerava v srednjeročnem obdobju za Kosovo predlagati trgovinske sporazume in liberalizacijo vizumske ureditve,

| D. | ker so bile prejšnje širitve pravi uspeh tako za EU kot za na novo pridružene države članice, ki so prispevale k stabilnosti, razvoju in blaginji Evrope kot celote, je treba nujno ustvariti pogoje, da bodo tudi prihodnje širitve uspešne, |
| --- | --- |

D.

ker so bile prejšnje širitve pravi uspeh tako za EU kot za na novo pridružene države članice, ki so prispevale k stabilnosti, razvoju in blaginji Evrope kot celote, je treba nujno ustvariti pogoje, da bodo tudi prihodnje širitve uspešne,

| E. | ker mora biti širitvena strategija veliko več kot le pogajalska metodologija, saj izraža temeljno prepričanje, da je EU skupnost s skupnimi vrednotami, ter je neločljivo vezana na razpravo o ciljih, učinkovitosti in prihodnosti EU, pa tudi o njeni vlogi v soseščini in svetu, |
| --- | --- |

E.

ker mora biti širitvena strategija veliko več kot le pogajalska metodologija, saj izraža temeljno prepričanje, da je EU skupnost s skupnimi vrednotami, ter je neločljivo vezana na razpravo o ciljih, učinkovitosti in prihodnosti EU, pa tudi o njeni vlogi v soseščini in svetu,

| F. | ker imajo številne kandidatke in morebitne kandidatke za članstvo v EU še vedno nerešena vprašanja s svojimi sosedi; ker so regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi še vedno bistveni dejavniki v procesu povezovanja, |
| --- | --- |

F.

ker imajo številne kandidatke in morebitne kandidatke za članstvo v EU še vedno nerešena vprašanja s svojimi sosedi; ker so regionalno sodelovanje in dobri sosedski odnosi še vedno bistveni dejavniki v procesu povezovanja,

| 1. | je še vedno močno zavezan k politiki širitve, ki se je izkazala za eno od najbolj uspešnih politik EU in je koristila starejšim in novim državam članicam; spominja, da so prejšnje širitve prispevale k širitvi območja miru, varnosti in blaginje v Evropi kot nikoli prej, ter potrjuje zavezo EU do nadaljevanja širitvenega procesa; |
| --- | --- |

1.

je še vedno močno zavezan k politiki širitve, ki se je izkazala za eno od najbolj uspešnih politik EU in je koristila starejšim in novim državam članicam; spominja, da so prejšnje širitve prispevale k širitvi območja miru, varnosti in blaginje v Evropi kot nikoli prej, ter potrjuje zavezo EU do nadaljevanja širitvenega procesa;

| 2. | meni, da se je iz prejšnjih širitev mogoče veliko naučiti in da mora dodatno izboljšanje kakovosti širitvenega procesa temeljiti na do sedaj zbranih pozitivnih izkušnjah; prav tako kot v prejšnjih resolucijah poudarja, da je treba med izvajanjem širitvenega procesa omogočiti ustrezno institucionalno, finančno in politično utrditev; |
| --- | --- |

2.

meni, da se je iz prejšnjih širitev mogoče veliko naučiti in da mora dodatno izboljšanje kakovosti širitvenega procesa temeljiti na do sedaj zbranih pozitivnih izkušnjah; prav tako kot v prejšnjih resolucijah poudarja, da je treba med izvajanjem širitvenega procesa omogočiti ustrezno institucionalno, finančno in politično utrditev;

| 3. | poudarja, da morajo načela iz sklepov predsedstva s srečanja Evropskega sveta v Bruslju dne 14. in 15. decembra 2006 v zvezi z obnovljenim soglasjem o širitvi, zlasti glede zmožnosti učinkovitega delovanja in razvoja EU, ostati nepogrešljiv del politike širitve EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da morajo načela iz sklepov predsedstva s srečanja Evropskega sveta v Bruslju dne 14. in 15. decembra 2006 v zvezi z obnovljenim soglasjem o širitvi, zlasti glede zmožnosti učinkovitega delovanja in razvoja EU, ostati nepogrešljiv del politike širitve EU;

| 4. | ponovno poudarja, da je zavezanost držav kandidatk in EU celovitemu in doslednemu spoštovanju vseh meril, ki jih je Evropski svet dne 21. in 22. junija 1993 določil v Københavnu, nujna, kar velja tudi za integracijsko sposobnost EU; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da je zavezanost držav kandidatk in EU celovitemu in doslednemu spoštovanju vseh meril, ki jih je Evropski svet dne 21. in 22. junija 1993 določil v Københavnu, nujna, kar velja tudi za integracijsko sposobnost EU;

| 5. | poziva institucije EU, naj preučijo in povečajo sposobnost povezovanja EU; |
| --- | --- |

5.

poziva institucije EU, naj preučijo in povečajo sposobnost povezovanja EU;

| 6. | poudarja, da je pravna država bistveno načelo demokratičnega, gospodarskega in družbenega razvoja ter eno glavnih pogojev za pristop k EU; pozdravlja prizadevanja v regiji za izvajanje ustreznih reform, vendar ugotavlja, da se nekatere države še vedno soočajo z velikimi izzivi, zlasti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poziva te države članice, naj si še bolj prizadevajo na tem področju; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pravna država bistveno načelo demokratičnega, gospodarskega in družbenega razvoja ter eno glavnih pogojev za pristop k EU; pozdravlja prizadevanja v regiji za izvajanje ustreznih reform, vendar ugotavlja, da se nekatere države še vedno soočajo z velikimi izzivi, zlasti v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu; poziva te države članice, naj si še bolj prizadevajo na tem področju;

| 7. | poudarja, da je svoboda izražanja eno od temeljnih demokratičnih načel, ter zaskrbljeno ugotavlja, da se v nekaterih državah članicah še ne spoštuje v celoti; meni, da je prednostna naloga zahodnega Balkana in Turčije zagotoviti svobodo medijev brez političnega vmešavanja ter neodvisnost izvršilnih organov; poziva zadevne države, naj vzpostavijo ustrezne pravne okvire in zagotovijo spoštovanje zakonodaje; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je svoboda izražanja eno od temeljnih demokratičnih načel, ter zaskrbljeno ugotavlja, da se v nekaterih državah članicah še ne spoštuje v celoti; meni, da je prednostna naloga zahodnega Balkana in Turčije zagotoviti svobodo medijev brez političnega vmešavanja ter neodvisnost izvršilnih organov; poziva zadevne države, naj vzpostavijo ustrezne pravne okvire in zagotovijo spoštovanje zakonodaje;

| 8. | poudarja, da je polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) temeljni pogoj za napredovanje držav zahodnega Balkana na poti k članstvu Unije, a hkrati poudarja pomembnost dejstva, da morajo družbe v teh državah razumeti, da je poprava krivic, ki so nastale zaradi vojnih zločinov, bistveni korak, s katerim bo žrtvam zagotovljena pravica in olajšana regionalna sprava; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) temeljni pogoj za napredovanje držav zahodnega Balkana na poti k članstvu Unije, a hkrati poudarja pomembnost dejstva, da morajo družbe v teh državah razumeti, da je poprava krivic, ki so nastale zaradi vojnih zločinov, bistveni korak, s katerim bo žrtvam zagotovljena pravica in olajšana regionalna sprava;

| 9. | poudarja pomembnost dobrih sosedskih odnosov, ki so pogoj za regionalno stabilnost in sodelovanje ter za neoviran potek širitvenega procesa; zato poziva vse zadevne države, naj si na vse načine prizadevajo za rešitev svojih nesoglasij s sosednjimi državami v zgodnjih fazah širitvenega procesa; vendar poudarja, da morata dvostranske spore rešiti vpleteni strani; če vpleteni strani ne uspeta rešiti takšnih sporov, predlaga, da EU naredi vse, kar je v njeni moči, za doseg rešitve; poudarja, da takšni spori ne bi smeli sami po sebi ovirati napredka k pristopu, a EU ne sme biti obremenjena z nerešenimi dvostranskimi spori in si mora prizadevati za njihovo rešitev pred pristopom; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomembnost dobrih sosedskih odnosov, ki so pogoj za regionalno stabilnost in sodelovanje ter za neoviran potek širitvenega procesa; zato poziva vse zadevne države, naj si na vse načine prizadevajo za rešitev svojih nesoglasij s sosednjimi državami v zgodnjih fazah širitvenega procesa; vendar poudarja, da morata dvostranske spore rešiti vpleteni strani; če vpleteni strani ne uspeta rešiti takšnih sporov, predlaga, da EU naredi vse, kar je v njeni moči, za doseg rešitve; poudarja, da takšni spori ne bi smeli sami po sebi ovirati napredka k pristopu, a EU ne sme biti obremenjena z nerešenimi dvostranskimi spori in si mora prizadevati za njihovo rešitev pred pristopom;

| 10. | je zaskrbljen zaradi gospodarskih težav v regiji zahodnega Balkana, ki so posledica finančne krize; pozdravlja pripravljenost Komisije za zagotovitev izredne finančne pomoči, kot je makroekonomska pomoč in neposredna proračunska podpora; poudarja, da so razmere težke predvsem zaradi visoke stopnje revščine in nezaposlenosti v nekaterih zadevnih državah; poziva Komisijo in države, naj si na vse možne načine prizadevajo za zmanjšanje posledic krize, predvsem pri najbolj ranljivih članih družbe; |
| --- | --- |

10.

je zaskrbljen zaradi gospodarskih težav v regiji zahodnega Balkana, ki so posledica finančne krize; pozdravlja pripravljenost Komisije za zagotovitev izredne finančne pomoči, kot je makroekonomska pomoč in neposredna proračunska podpora; poudarja, da so razmere težke predvsem zaradi visoke stopnje revščine in nezaposlenosti v nekaterih zadevnih državah; poziva Komisijo in države, naj si na vse možne načine prizadevajo za zmanjšanje posledic krize, predvsem pri najbolj ranljivih članih družbe;

| 11. | poudarja pomembnost regionalnega sodelovanja na zahodnem Balkanu, ki je pomemben dejavnik za širitveni proces in hkrati bistven del spravnega procesa ter izboljšanja medosebnih stikov; poleg tega spominja na koristi takšnega sodelovanja glede povečanega trgovinskega obsega, energetske varnosti, ki jo izboljšuje raznovrstnost energetskih ponudnikov, virov in poti za dostavo energije, okoljskih politik ter boja proti organiziranemu kriminalu in tihotapljenju; v zvezi s tem pozdravlja delo sveta za regionalno sodelovanje; poziva k večji politični volji in boljšemu usklajevanju pri izvajanju strategije za preprečevanje nedovoljene trgovine, zlasti v povezavi z zaščito prič; poudarja, da mora regionalno politično in gospodarsko sodelovanje vključevati vse politične akterje in civilno družbo, zlasti organizacije za pravice žensk, ter da ga ne smejo ovirati dvostranske politične težave; glede tega poziva vse vpletene strani k iskanju pragmatičnih rešitev, da bo zagotovljeno vsestransko regionalno sodelovanje brez poseganja v različna stališča o statusu Kosova; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomembnost regionalnega sodelovanja na zahodnem Balkanu, ki je pomemben dejavnik za širitveni proces in hkrati bistven del spravnega procesa ter izboljšanja medosebnih stikov; poleg tega spominja na koristi takšnega sodelovanja glede povečanega trgovinskega obsega, energetske varnosti, ki jo izboljšuje raznovrstnost energetskih ponudnikov, virov in poti za dostavo energije, okoljskih politik ter boja proti organiziranemu kriminalu in tihotapljenju; v zvezi s tem pozdravlja delo sveta za regionalno sodelovanje; poziva k večji politični volji in boljšemu usklajevanju pri izvajanju strategije za preprečevanje nedovoljene trgovine, zlasti v povezavi z zaščito prič; poudarja, da mora regionalno politično in gospodarsko sodelovanje vključevati vse politične akterje in civilno družbo, zlasti organizacije za pravice žensk, ter da ga ne smejo ovirati dvostranske politične težave; glede tega poziva vse vpletene strani k iskanju pragmatičnih rešitev, da bo zagotovljeno vsestransko regionalno sodelovanje brez poseganja v različna stališča o statusu Kosova;

| 12. | poziva vse zadevne države k večjemu prizadevanju na področju pravic žensk in enakosti med spoloma, zlasti kar zadeva boj proti spolnemu nasilju, spodbujanje dostopa do pravnih sredstev v zvezi s spolno diskriminacijo ter izboljšanje politične udeležbe žensk; |
| --- | --- |

12.

poziva vse zadevne države k večjemu prizadevanju na področju pravic žensk in enakosti med spoloma, zlasti kar zadeva boj proti spolnemu nasilju, spodbujanje dostopa do pravnih sredstev v zvezi s spolno diskriminacijo ter izboljšanje politične udeležbe žensk;

| 13. | meni, da je treba spodbujati večjo udeležbo civilne družbe in nevladnih organizacij na centralni in lokalni ravni ter izboljšati podporo in financiranje nevladnih organizacij, spodbujati njihovo udeležbo pri načrtovanju in uporabi instrumenta za civilno družbo v okviru Predpristopnega instrumenta (IPA), kot tudi izboljšati socialni dialog na trgu dela; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba spodbujati večjo udeležbo civilne družbe in nevladnih organizacij na centralni in lokalni ravni ter izboljšati podporo in financiranje nevladnih organizacij, spodbujati njihovo udeležbo pri načrtovanju in uporabi instrumenta za civilno družbo v okviru Predpristopnega instrumenta (IPA), kot tudi izboljšati socialni dialog na trgu dela;

| 14. | poziva države v regiji, naj si še bolj prizadevajo za izboljšanje razmer etničnih manjšin, zlasti Romov; poudarja, da so Romi pogosto žrtve diskriminacije, izboljšati pa je treba predvsem njihovo udeležbo v procesu odločanja, na delovnem trgu in v državnem izobraževalnem sistemu; glede tega je seznanjen z dvostranskimi sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, ki so jih države zahodnega Balkana sklenile z državami članicami, ter zadevne države poziva, naj si še bolj prizadevajo za ustrezne socialne pogoje, infrastrukturo in dostop do javnih storitev, da se zagotovijo temeljne pravice Romov in olajša ponovno vključevanje po njihovi vrnitvi; poziva države zahodnega Balkana in države članice, naj tesno spremljajo ponovno vključevanje Romov, ki so bili vrnjeni v domovino, ter naj Komisiji vsako leto poročajo o doseženih ciljih, da se omogoči ocenjevanje politik za ponovno vključevanje in izmenjava najboljših praks; |
| --- | --- |

14.

poziva države v regiji, naj si še bolj prizadevajo za izboljšanje razmer etničnih manjšin, zlasti Romov; poudarja, da so Romi pogosto žrtve diskriminacije, izboljšati pa je treba predvsem njihovo udeležbo v procesu odločanja, na delovnem trgu in v državnem izobraževalnem sistemu; glede tega je seznanjen z dvostranskimi sporazumi o ponovnem sprejemu oseb, ki so jih države zahodnega Balkana sklenile z državami članicami, ter zadevne države poziva, naj si še bolj prizadevajo za ustrezne socialne pogoje, infrastrukturo in dostop do javnih storitev, da se zagotovijo temeljne pravice Romov in olajša ponovno vključevanje po njihovi vrnitvi; poziva države zahodnega Balkana in države članice, naj tesno spremljajo ponovno vključevanje Romov, ki so bili vrnjeni v domovino, ter naj Komisiji vsako leto poročajo o doseženih ciljih, da se omogoči ocenjevanje politik za ponovno vključevanje in izmenjava najboljših praks;

| 15. | poudarja pomembnost procesa liberalizacije vizumske ureditve za države zahodnega Balkana; pozdravlja, da so Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija izpolnile merila za liberalizacijo vizumske ureditve, tako da naj bi režim brez vizumov za njihove državljane začel veljati19. decembra 2009; pozdravlja ukrepe organov Bosne in Hercegovine ter Albanije za hitro izpolnjevanje pogojev načrta za odpravo vizumov in jih poziva k pospešitvi priprav, da bi izpolnile vsa pomembna merila, s čimer bi režim brez vizumov za državljane teh držav začel veljati julija leta 2010; meni, da bi morala Komisija za pospešitev izvajanja solunske agende in kot del njenega regionalnega pristopa v okviru svojih pristojnosti in v povezavi z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1244 z dne 10. junija 1999, s Kosovom čim prej začeti dialog o vizumih za pripravo načrta za vizumsko olajšavo in liberalizacijo, ki bo podoben tistim, pripravljenim z državami zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembnost procesa liberalizacije vizumske ureditve za države zahodnega Balkana; pozdravlja, da so Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Črna gora in Srbija izpolnile merila za liberalizacijo vizumske ureditve, tako da naj bi režim brez vizumov za njihove državljane začel veljati19. decembra 2009; pozdravlja ukrepe organov Bosne in Hercegovine ter Albanije za hitro izpolnjevanje pogojev načrta za odpravo vizumov in jih poziva k pospešitvi priprav, da bi izpolnile vsa pomembna merila, s čimer bi režim brez vizumov za državljane teh držav začel veljati julija leta 2010; meni, da bi morala Komisija za pospešitev izvajanja solunske agende in kot del njenega regionalnega pristopa v okviru svojih pristojnosti in v povezavi z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1244 z dne 10. junija 1999, s Kosovom čim prej začeti dialog o vizumih za pripravo načrta za vizumsko olajšavo in liberalizacijo, ki bo podoben tistim, pripravljenim z državami zahodnega Balkana;

| 16. | poziva vse države v regiji, naj čim prej sprejmejo ali začnejo učinkovito izvajati zakone o prepovedi diskriminacije, zlasti zato, ker veliko primerov groženj, napadov, zastraševanja ali diskriminacije lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev še vedno ostaja neprijavljenih in nepreganjanih; |
| --- | --- |

16.

poziva vse države v regiji, naj čim prej sprejmejo ali začnejo učinkovito izvajati zakone o prepovedi diskriminacije, zlasti zato, ker veliko primerov groženj, napadov, zastraševanja ali diskriminacije lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev še vedno ostaja neprijavljenih in nepreganjanih;

| 17. | poziva mednarodne in kosovske organe, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, za takojšnje zaprtje s svincem onesnaženih taborišč za notranje razseljene osebe Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode in Leposaviq/Leposavić, ki so postavljena na visoko strupeni kamniti prsti nad rudniki svinca v Trepči, ter naj tam bivajočim družinam zagotovijo spoštovanje najosnovnejših človekovih pravic, tako da jih preselijo na varna mesta z dostojnimi sanitarnimi razmerami; |
| --- | --- |

17.

poziva mednarodne in kosovske organe, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, za takojšnje zaprtje s svincem onesnaženih taborišč za notranje razseljene osebe Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode in Leposaviq/Leposavić, ki so postavljena na visoko strupeni kamniti prsti nad rudniki svinca v Trepči, ter naj tam bivajočim družinam zagotovijo spoštovanje najosnovnejših človekovih pravic, tako da jih preselijo na varna mesta z dostojnimi sanitarnimi razmerami;

| 18. | meni, da je treba državljanom nujno posredovati jasne in izčrpne informacije o koristih in posledicah te politike, da bodo državljani EU še naprej podpirali prihodnje širitve, državljani držav kandidatk pa podpirali nadaljnje reforme; poziva Komisijo in države članice, naj si za to prizadevajo; meni, da je enako pomembno poslušati in obravnavati pomisleke in vprašanja državljanov; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba državljanom nujno posredovati jasne in izčrpne informacije o koristih in posledicah te politike, da bodo državljani EU še naprej podpirali prihodnje širitve, državljani držav kandidatk pa podpirali nadaljnje reforme; poziva Komisijo in države članice, naj si za to prizadevajo; meni, da je enako pomembno poslušati in obravnavati pomisleke in vprašanja državljanov;

| 19. | želi pohvaliti Hrvaško za njen neprestan napredek pri izpolnjevanju meril za pristop k EU in obvez za članstvo; pozdravlja dvostranski sporazum o reševanju mejnega spora s Slovenijo, ki je sprožil odprtje dodatnih poglavij v pristopnem procesu; meni, da se lahko pristopna pogajanja končajo do sredine leta 2010, če bo Hrvaška pospešila svoja prizadevanja in izpolnila vsa potrebna merila, vključno s polnim sodelovanjem z Mednarodnim kazenskim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije; |
| --- | --- |

19.

želi pohvaliti Hrvaško za njen neprestan napredek pri izpolnjevanju meril za pristop k EU in obvez za članstvo; pozdravlja dvostranski sporazum o reševanju mejnega spora s Slovenijo, ki je sprožil odprtje dodatnih poglavij v pristopnem procesu; meni, da se lahko pristopna pogajanja končajo do sredine leta 2010, če bo Hrvaška pospešila svoja prizadevanja in izpolnila vsa potrebna merila, vključno s polnim sodelovanjem z Mednarodnim kazenskim sodiščem za vojne zločine na območju nekdanje Jugoslavije;

| 20. | čestita Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za napredek, ki ga je dosegla od zadnjega poročila o napredku, zlasti v zadnjih mesecih; je zadovoljen, da je ta napredek priznala tudi Komisija, ki je priporočila začetek pristopnih pogajanj s to državo; poziva Svet, naj na vrhunskem srečanju decembra 2009 ravna v skladu s priporočilom Komisije; pričakuje, da se bodo pogajanja začela v bližnji prihodnosti in upa, da bodo odprta vprašanja rešena na način, ki bo zadovoljiv za vse sosedske države, vključno s vprašanjem imena med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Grčijo; poziva vladi obeh držav, naj si še bolj prizadevata za rešitev tega vprašanja; poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov in poziva Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, naj bo pozorna do vprašanj, ki zadevajo njene sosede; je seznanjen z nedavno vzpostavitvijo diplomatskih odnosov s Kosovom ter s sklenitvijo sporazuma o fizični razmejitvi meje, ki bistveno prispeva k regionalni stabilnosti; |
| --- | --- |

20.

čestita Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji za napredek, ki ga je dosegla od zadnjega poročila o napredku, zlasti v zadnjih mesecih; je zadovoljen, da je ta napredek priznala tudi Komisija, ki je priporočila začetek pristopnih pogajanj s to državo; poziva Svet, naj na vrhunskem srečanju decembra 2009 ravna v skladu s priporočilom Komisije; pričakuje, da se bodo pogajanja začela v bližnji prihodnosti in upa, da bodo odprta vprašanja rešena na način, ki bo zadovoljiv za vse sosedske države, vključno s vprašanjem imena med Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo in Grčijo; poziva vladi obeh držav, naj si še bolj prizadevata za rešitev tega vprašanja; poudarja pomen dobrih sosedskih odnosov in poziva Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, naj bo pozorna do vprašanj, ki zadevajo njene sosede; je seznanjen z nedavno vzpostavitvijo diplomatskih odnosov s Kosovom ter s sklenitvijo sporazuma o fizični razmejitvi meje, ki bistveno prispeva k regionalni stabilnosti;

| 21. | poziva organe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, naj si še naprej prizadevajo za reformni proces, zlasti na področju reforme javne uprave in sodstva, protikorupcijske policije, ženskih pravic in odnosov med etičnimi skupinami, s spoštovanjem pravic oseb vseh narodnosti in z večjim sodelovanjem manjšin v javnem življenju in upravi; |
| --- | --- |

21.

poziva organe Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, naj si še naprej prizadevajo za reformni proces, zlasti na področju reforme javne uprave in sodstva, protikorupcijske policije, ženskih pravic in odnosov med etičnimi skupinami, s spoštovanjem pravic oseb vseh narodnosti in z večjim sodelovanjem manjšin v javnem življenju in upravi;

| 22. | pozdravlja napredek Turčije kot države kandidatke za izpolnitev københavnskih političnih meril; poziva turško vlado in vse parlamentarne stranke v Turčiji, naj dosežejo soglasje o pripravi in izvajanju bistvenih reform; pozdravlja, da je vlada odobrila strategijo za reformo sodstva, in poudarja, da je njeno hitro izvajanje nujno potrebno za delovanje turške države in družbe; je zaskrbljen zaradi razmer na področju svobode izražanja in svobode tiska, predvsem zaradi nezaslišane globe, izrečene medijski skupini; zadovoljen ugotavlja vse bolj odprto javno razpravo v Turčiji o prejšnjih tabujih; obžaluje omejen obseg napredka na področju svobode veroizpovedi in poziva vlado, naj vzpostavi pravni okvir v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravicah in temeljnih svoboščin, ki bo vsem nemuslimanskim verskim skupnostim in skupnosti alevitov omogočil delovanje brez nepotrebnih ovir; obžaluje, da se še vedno ne izpolnjujejo zaveze iz dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in Turčijo, ter poziva Turčijo k polnemu in nediskriminacijskemu izvajanju tega sporazuma; poziva turško vlado in vse zadevne strani, naj dejavno prispevajo k hitri celoviti rešitvi ciprskega vprašanja, ki bo temeljila na resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov in na načelih, na katerih temelji EU; pozdravlja prizadevanja za razrešitev kurdskega vprašanja v okviru projekta demokratičnega odpiranja, spodbuja turško vlado, naj sprejme konkretne ukrepe za obravnavo položaja državljanov kurdskega porekla in poziva vse politične sile, naj podprejo ta proces; pozdravlja diplomatska prizadevanja za izboljšanje odnosov z Armenijo ter poziva turški in armenski parlament, naj ratificirata ustrezne protokole; pozdravlja, da je Turčija podpisala mednarodni sporazum o plinovodu Nabucco, saj je njegovo izvajanje še vedno ena od najpomembnejših prednostnih nalog EU na področju energetske varnosti, in poziva k odprtju energetskega poglavja v pristopnih pogajanjih; pozdravlja ponoven začetek pogajanj o sporazumu med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu oseb ter poziva Turčijo, naj medtem v celoti izvaja veljavne dvostranske sporazume z državami članicami o ponovnem sprejemu; poziva turško vlado, naj okrepi usklajevanje zunanje politike z EU, zlasti glede Irana; vseeno obžaluje, da strateško sodelovanje med Natom in EU, ki presega sporazum Berlin plus, še naprej zadržujejo pomisleki Turčije, kar ima negativne posledice za varnost razmeščenega osebja EU, in poziva Turčijo, naj čim prej opusti te pomisleke; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja napredek Turčije kot države kandidatke za izpolnitev københavnskih političnih meril; poziva turško vlado in vse parlamentarne stranke v Turčiji, naj dosežejo soglasje o pripravi in izvajanju bistvenih reform; pozdravlja, da je vlada odobrila strategijo za reformo sodstva, in poudarja, da je njeno hitro izvajanje nujno potrebno za delovanje turške države in družbe; je zaskrbljen zaradi razmer na področju svobode izražanja in svobode tiska, predvsem zaradi nezaslišane globe, izrečene medijski skupini; zadovoljen ugotavlja vse bolj odprto javno razpravo v Turčiji o prejšnjih tabujih; obžaluje omejen obseg napredka na področju svobode veroizpovedi in poziva vlado, naj vzpostavi pravni okvir v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravicah in temeljnih svoboščin, ki bo vsem nemuslimanskim verskim skupnostim in skupnosti alevitov omogočil delovanje brez nepotrebnih ovir; obžaluje, da se še vedno ne izpolnjujejo zaveze iz dodatnega protokola k pridružitvenemu sporazumu med Evropsko skupnostjo in Turčijo, ter poziva Turčijo k polnemu in nediskriminacijskemu izvajanju tega sporazuma; poziva turško vlado in vse zadevne strani, naj dejavno prispevajo k hitri celoviti rešitvi ciprskega vprašanja, ki bo temeljila na resolucijah Varnostnega sveta Združenih narodov in na načelih, na katerih temelji EU; pozdravlja prizadevanja za razrešitev kurdskega vprašanja v okviru projekta demokratičnega odpiranja, spodbuja turško vlado, naj sprejme konkretne ukrepe za obravnavo položaja državljanov kurdskega porekla in poziva vse politične sile, naj podprejo ta proces; pozdravlja diplomatska prizadevanja za izboljšanje odnosov z Armenijo ter poziva turški in armenski parlament, naj ratificirata ustrezne protokole; pozdravlja, da je Turčija podpisala mednarodni sporazum o plinovodu Nabucco, saj je njegovo izvajanje še vedno ena od najpomembnejših prednostnih nalog EU na področju energetske varnosti, in poziva k odprtju energetskega poglavja v pristopnih pogajanjih; pozdravlja ponoven začetek pogajanj o sporazumu med EU in Turčijo o ponovnem sprejemu oseb ter poziva Turčijo, naj medtem v celoti izvaja veljavne dvostranske sporazume z državami članicami o ponovnem sprejemu; poziva turško vlado, naj okrepi usklajevanje zunanje politike z EU, zlasti glede Irana; vseeno obžaluje, da strateško sodelovanje med Natom in EU, ki presega sporazum Berlin plus, še naprej zadržujejo pomisleki Turčije, kar ima negativne posledice za varnost razmeščenega osebja EU, in poziva Turčijo, naj čim prej opusti te pomisleke;

| 23. | je zadovoljen z napredkom Srbije, zlasti njenega enostranskega izvajanja začasnega sporazuma; meni, da to enostransko izvajanje v času finančne krize dokazuje zavezo države k poti do članstva Unije; zato poziva Svet, naj se nemudoma odloči o ratifikaciji začasnega sporazuma; zahteva, da Srbija polno sodeluje z MKSJ; s tem v zvezi pozdravlja poročilo z dne 4. junija 2009, ki ga je predložil glavni tožilec MKSJ, v katerem je navedeno, da je Srbija še dodatno napredovala pri svojem sodelovanju z MKSJ; meni, da je pomembno, da se v senatu za vojne zločine na okrožnem beograjskem sodišču še vedno nadaljujejo sodni postopki; pozdravlja, da so srbske oblasti podpisale policijski protokol z misijo EULEX KOSOVO in poziva Srbijo, naj še okrepi svoje sodelovanje z misijo EULEX KOSOVO, zlasti glede njenih operacij na severnem Kosovu; obžaluje poziv srbskih oblasti kosovskim Srbom k bojkotu lokalnih volitev 15. novembra 2009 in jih poziva, naj sprejmejo konstruktiven pristop, usmerjen v spodbujanje dejavne udeležbe skupnosti kosovskih Srbov v kosovskih ustanovah; |
| --- | --- |

23.

je zadovoljen z napredkom Srbije, zlasti njenega enostranskega izvajanja začasnega sporazuma; meni, da to enostransko izvajanje v času finančne krize dokazuje zavezo države k poti do članstva Unije; zato poziva Svet, naj se nemudoma odloči o ratifikaciji začasnega sporazuma; zahteva, da Srbija polno sodeluje z MKSJ; s tem v zvezi pozdravlja poročilo z dne 4. junija 2009, ki ga je predložil glavni tožilec MKSJ, v katerem je navedeno, da je Srbija še dodatno napredovala pri svojem sodelovanju z MKSJ; meni, da je pomembno, da se v senatu za vojne zločine na okrožnem beograjskem sodišču še vedno nadaljujejo sodni postopki; pozdravlja, da so srbske oblasti podpisale policijski protokol z misijo EULEX KOSOVO in poziva Srbijo, naj še okrepi svoje sodelovanje z misijo EULEX KOSOVO, zlasti glede njenih operacij na severnem Kosovu; obžaluje poziv srbskih oblasti kosovskim Srbom k bojkotu lokalnih volitev 15. novembra 2009 in jih poziva, naj sprejmejo konstruktiven pristop, usmerjen v spodbujanje dejavne udeležbe skupnosti kosovskih Srbov v kosovskih ustanovah;

| 24. | priznava, da je bil v Bosni in Hercegovini dosežen napredek na področju varnosti in upravljanja meja; vendar je nezadovoljen zaradi omejenega napredka, ki ga je dosegla Bosna in Hercegovina kot morebitna država kandidatka na poti k članstvu Unije; je vse bolj zaskrbljen zaradi nestabilne politične atmosfere in pomanjkanja skupne vizije obeh strani ter obsoja uporabo podžigajočega govora, ki bi lahko spodkopal dosežke v procesu sprave med etničnimi skupinami ter delovanje državnih struktur; poziva Svet, naj si s podporo mednarodne skupnosti še naprej prizadeva za dialog s političnimi voditelji v Bosni in Hercegovini, da bi pomagal tej državi in njenim državljanom ostati na poti k evropskemu povezovanju; poudarja pomen oblikovanja trajnejšega ustavnega okvira, ki bi državnim ustanovam omogočil učinkovitejše delovanje; je seznanjen z nedavnimi skupnimi diplomatskimi prizadevanji predsedstva Sveta, Komisije in ameriške vlade ter priporoča nadaljnja pogajanja ob upoštevanju predhodnih sporazumov med politiki v BiH; opozarja, da je treba pri vzdrževanju države bolje vključiti poslance in civilno družbo; |
| --- | --- |

24.

priznava, da je bil v Bosni in Hercegovini dosežen napredek na področju varnosti in upravljanja meja; vendar je nezadovoljen zaradi omejenega napredka, ki ga je dosegla Bosna in Hercegovina kot morebitna država kandidatka na poti k članstvu Unije; je vse bolj zaskrbljen zaradi nestabilne politične atmosfere in pomanjkanja skupne vizije obeh strani ter obsoja uporabo podžigajočega govora, ki bi lahko spodkopal dosežke v procesu sprave med etničnimi skupinami ter delovanje državnih struktur; poziva Svet, naj si s podporo mednarodne skupnosti še naprej prizadeva za dialog s političnimi voditelji v Bosni in Hercegovini, da bi pomagal tej državi in njenim državljanom ostati na poti k evropskemu povezovanju; poudarja pomen oblikovanja trajnejšega ustavnega okvira, ki bi državnim ustanovam omogočil učinkovitejše delovanje; je seznanjen z nedavnimi skupnimi diplomatskimi prizadevanji predsedstva Sveta, Komisije in ameriške vlade ter priporoča nadaljnja pogajanja ob upoštevanju predhodnih sporazumov med politiki v BiH; opozarja, da je treba pri vzdrževanju države bolje vključiti poslance in civilno družbo;

| 25. | pozdravlja namen Komisije, da okrepi odnose s Kosovom (5), vključno s preučitvijo možnosti udeležbe Kosova v programih Skupnosti; pričakuje, da bo proces decentralizacije dokončan pred koncem leta, s čimer bodo izpolnjene osnovne zahteve Ahtisaarijevega načrta in zagotovljeno politično zastopanje vseh prebivalcev Kosova, še posebej srbske manjšine; poziva kosovske oblasti, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za izboljšanje in zagotavljanje spoštovanja pravic manjšin; pozdravlja na splošno miren in tekoč potek lokalnih volitev 15. novembra 2009 in je seznanjen z prizadevanji osrednje volilne komisije za njihovo pripravo; poleg tega pozdravlja sodelovanje kosovskih Srbov, kakršnega doslej še ni bilo, in meni, da je to opogumljajoč znak, da je skupnost kosovskih Srbov pripravljena prevzeti svoje odgovornosti v kosovskih ustanovah; pozdravlja, da je misija EULEX KOSOVO dosegla polno operativno zmogljivost, ki bo omogočila izpolnitev mandata za spodbujanje pravne države, javnega redu in varnosti, preglednosti in odgovornosti na celotnem Kosovu ter mu odprla pot k vključevanju v Unijo, če bo izpolnil potrebne pogoje in zahteve; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja namen Komisije, da okrepi odnose s Kosovom (5), vključno s preučitvijo možnosti udeležbe Kosova v programih Skupnosti; pričakuje, da bo proces decentralizacije dokončan pred koncem leta, s čimer bodo izpolnjene osnovne zahteve Ahtisaarijevega načrta in zagotovljeno politično zastopanje vseh prebivalcev Kosova, še posebej srbske manjšine; poziva kosovske oblasti, naj nadaljujejo svoja prizadevanja za izboljšanje in zagotavljanje spoštovanja pravic manjšin; pozdravlja na splošno miren in tekoč potek lokalnih volitev 15. novembra 2009 in je seznanjen z prizadevanji osrednje volilne komisije za njihovo pripravo; poleg tega pozdravlja sodelovanje kosovskih Srbov, kakršnega doslej še ni bilo, in meni, da je to opogumljajoč znak, da je skupnost kosovskih Srbov pripravljena prevzeti svoje odgovornosti v kosovskih ustanovah; pozdravlja, da je misija EULEX KOSOVO dosegla polno operativno zmogljivost, ki bo omogočila izpolnitev mandata za spodbujanje pravne države, javnega redu in varnosti, preglednosti in odgovornosti na celotnem Kosovu ter mu odprla pot k vključevanju v Unijo, če bo izpolnil potrebne pogoje in zahteve;

| 26. | je seznanjen z napredkom Črne gore od zadnjega poročila o napredku; je seznanjen, da je država zaprosila za članstvo Unije ter da je Svet sklenil povabiti Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o vlogi Črne gore; želi pohvaliti Črno goro glede njenega dosežka, zlasti za nemoteno izvedbo nedavnih volitev in njen trden gospodarski uspeh kljub svetovni gospodarski krizi; spodbuja državo, naj si še naprej prizadeva za reforme; |
| --- | --- |

26.

je seznanjen z napredkom Črne gore od zadnjega poročila o napredku; je seznanjen, da je država zaprosila za članstvo Unije ter da je Svet sklenil povabiti Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o vlogi Črne gore; želi pohvaliti Črno goro glede njenega dosežka, zlasti za nemoteno izvedbo nedavnih volitev in njen trden gospodarski uspeh kljub svetovni gospodarski krizi; spodbuja državo, naj si še naprej prizadeva za reforme;

| 27. | je seznanjen z napredkom Albanije od zadnjega poročila o napredku, zlasti pri izdajanju osebnih izkaznic in izboljšanju pravnega in upravnega okvira volilnega postopka, kot so pokazale zadnje državne volitve; poziva opozicijo, naj neha bojkotirati parlament in opravlja dolžnost zastopanja svojih volivcev v parlamentu; poziva vlado in opozicijo, naj poiščeta skupno podlago za nadaljnje delo v parlamentu po zadnjih volitvah; je seznanjen, da je Albanija zaprosila za članstvo Unije ter da je Svet sklenil povabiti Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o njeni prošnji; spodbuja albanske oblasti, naj si še naprej prizadevajo za reforme v prid gospodarskemu in družbenemu napredku svojih državljanov, da bo lahko država napredovala na poti do članstva v EU; |
| --- | --- |

27.

je seznanjen z napredkom Albanije od zadnjega poročila o napredku, zlasti pri izdajanju osebnih izkaznic in izboljšanju pravnega in upravnega okvira volilnega postopka, kot so pokazale zadnje državne volitve; poziva opozicijo, naj neha bojkotirati parlament in opravlja dolžnost zastopanja svojih volivcev v parlamentu; poziva vlado in opozicijo, naj poiščeta skupno podlago za nadaljnje delo v parlamentu po zadnjih volitvah; je seznanjen, da je Albanija zaprosila za članstvo Unije ter da je Svet sklenil povabiti Komisijo, naj pripravi svoje mnenje o njeni prošnji; spodbuja albanske oblasti, naj si še naprej prizadevajo za reforme v prid gospodarskemu in družbenemu napredku svojih državljanov, da bo lahko država napredovala na poti do članstva v EU;

| 28. | pozdravlja prošnjo Islandije za članstvo in pričakuje, da bo Komisija kmalu oblikovala mnenje in priporočilo o tej vlogi ter da bo glede na dobro uveljavljeno demokratično tradicijo in visoko usklajenost države s pravnim redom Skupnosti Islandija kmalu dobila status kandidatke; vendar meni, da bi morale biti reference Islandije glede izvajanja njenih obveznosti v skladu s sporazumom o evropskem gospodarskem prostoru upoštevane kot bistveni del ocene Komisije; ponovno poziva Komisijo, naj odpre urad delegacije v Reykjaviku že v prvi polovici leta 2010; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja prošnjo Islandije za članstvo in pričakuje, da bo Komisija kmalu oblikovala mnenje in priporočilo o tej vlogi ter da bo glede na dobro uveljavljeno demokratično tradicijo in visoko usklajenost države s pravnim redom Skupnosti Islandija kmalu dobila status kandidatke; vendar meni, da bi morale biti reference Islandije glede izvajanja njenih obveznosti v skladu s sporazumom o evropskem gospodarskem prostoru upoštevane kot bistveni del ocene Komisije; ponovno poziva Komisijo, naj odpre urad delegacije v Reykjaviku že v prvi polovici leta 2010;

| 29. | poziva Komisijo in Svet, naj oblikujeta uporaben in skladen model za nove delegacije EU na področju širitve ter tako ohranita enotnost ukrepov EU po ustanovitvi Evropske službe za zunanjepolitično delovanje, zlasti če ta služba ne bo imela pristojnosti za politiko širitve. |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo in Svet, naj oblikujeta uporaben in skladen model za nove delegacije EU na področju širitve ter tako ohranita enotnost ukrepov EU po ustanovitvi Evropske službe za zunanjepolitično delovanje, zlasti če ta služba ne bo imela pristojnosti za politiko širitve.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in zadevnih držav. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in zadevnih držav.

---

(1)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 402.

(2)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 480.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0363.

(4)  V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1244/1999.

(5)  Kosovo je priznalo 22 držav članic, pet pa ne.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/53

---

Četrtek, 26. novembra 2009Odprava nasilja nad ženskami

P7_TA(2009)0098

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami

2010/C 285 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju določb pravnih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti tistih, ki zadevajo pravice žensk, kot so ustanovna listina Združenih narodov, Splošna deklaracija človekovih pravic, mednarodni pakti o državljanskih in političnih pravicah ter o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, Konvencija o preprečevanju in odpravljanju trgovine z osebami in izkoriščanja prostituiranja drugih ter Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) in njen izbirni protokol ter Konvencija proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju,

ob upoštevanju drugih instrumentov OZN o nasilju nad ženskami, kot so Dunajska deklaracija in akcijski program z dne 25. junija 1993, ki sta bila sprejeta na svetovni konferenci o človekovih pravicah (A/CONF. 157/23), Deklaracija o odpravi nasilja nad ženskami z dne 20. decembra 1993 (A/RES/48/104), resolucij Generalne skupščine OZN z dne 12. decembra 1997 z naslovom „Preprečevanje kriminala in ukrepi kazenskega pravosodja za odpravo nasilja nad ženskami“ (A/RES/52/86), z dne 18. decembra 2002 z naslovom „Prizadevanje za odpravo kaznivih dejanj proti ženskam v imenu časti“ (A/RES/57/179) in z dne 22. decembra 2003 z naslovom „Odprava nasilja nad ženskami v družini“ (A/RES/58/147), poročil posebnih poročevalcev visokega komisarja OZN za človekove pravice o nasilju nad ženskami in splošnega priporočila št. 19, ki ga je sprejel odbor za odpravo diskriminacije nad ženskami (enajsto zasedanje, 1992),

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala dne 15. septembra 1995, ter resolucij Parlamenta z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (1) in z dne 10. marca 2005 o ukrepih po 4. svetovni konferenci o ženskah – izhodišča za ukrepanje (Peking + 10) (2),

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov z dne 6. julija 2006 z naslovom „Poglobljena študija o vseh oblikah nasilja nad ženskami“ (A/61/122/Add.1),

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN z dne 19. decembra 2006 z naslovom „Povečanje prizadevanj za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami“ (A/RES/61/143),

ob upoštevanju resolucije komisije ZN za človekove pravice 2003/45 z dne 23. aprila 2003 z naslovom „Odprava nasilja nad ženskami“ (E/CN.4/RES/2003/45),

ob upoštevanju resolucije Medparlamentarne unije, ki je bila sprejeta na 114. zasedanju dne 12. maja 2006 o vlogi parlamentov v boju proti nasilju nad ženskami,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 1997 o potrebi, da se na vsem območju Evropske unije sproži kampanjo za ničelno stopnjo strpnosti do nasilja nad ženskami (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2006 o trenutnih razmerah v boju proti nasilju nad ženskami in možnih prihodnjih ukrepih (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. oktobra 2007 o umorih žensk v Mehiki in Srednji Ameriki ter vlogi Evropske unije v boju proti temu pojavu (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o boju proti pohabljanju ženskih spolnih organov v EU (6),

ob upoštevanju vprašanj za Svet (O-0096/2009 – B7-0220/2009) in Komisijo (O-0097/2009 – B7-0221/2009) z dne 1. oktobra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je bilo nasilje nad ženskami v pekinških izhodiščih OZN za ukrepanje določeno kot vsako dejanje nasilja na podlagi spola, zaradi katerega ženske utrpijo oziroma bi lahko utrpele fizično, spolno ali psihološko škodo ali trpljenje, vključno z grožnjami takšnih dejanj, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo nasilje nad ženskami v pekinških izhodiščih OZN za ukrepanje določeno kot vsako dejanje nasilja na podlagi spola, zaradi katerega ženske utrpijo oziroma bi lahko utrpele fizično, spolno ali psihološko škodo ali trpljenje, vključno z grožnjami takšnih dejanj, prisilo ali samovoljnim odvzemom prostosti,

| B. | ker je nasilje nad ženskami v pekinških izhodiščih OZN za ukrepanje opredeljeno kot izraz zgodovinskega neenakopravnega razmerja moči med moškimi in ženskami, kar je privedlo do nadvlade moških, diskriminacije žensk in preprečevanja njihovega celovitega razvoja, |
| --- | --- |

B.

ker je nasilje nad ženskami v pekinških izhodiščih OZN za ukrepanje opredeljeno kot izraz zgodovinskega neenakopravnega razmerja moči med moškimi in ženskami, kar je privedlo do nadvlade moških, diskriminacije žensk in preprečevanja njihovega celovitega razvoja,

| C. | ker nasilje moških nad ženskami ni le javnozdravstvena problematika, ampak gre tudi za vprašanje neenakosti med ženskami in moškimi, to pa je področje, kjer EU lahko ukrepa, |
| --- | --- |

C.

ker nasilje moških nad ženskami ni le javnozdravstvena problematika, ampak gre tudi za vprašanje neenakosti med ženskami in moškimi, to pa je področje, kjer EU lahko ukrepa,

| D. | ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, priznano v Pogodbi ES in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

D.

ker je enakost med ženskami in moškimi temeljno načelo Evropske unije, priznano v Pogodbi ES in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah,

| E. | ker je nasilje moških nad ženskami kršitev človekovih pravic, zlasti: pravice do življenja, varnosti, dostojanstva, telesne in duševne celovitosti ter pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja in izbire na tem področju, |
| --- | --- |

E.

ker je nasilje moških nad ženskami kršitev človekovih pravic, zlasti: pravice do življenja, varnosti, dostojanstva, telesne in duševne celovitosti ter pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja in izbire na tem področju,

| F. | ker je nasilje moških nad ženskami prepreka za udeležbo žensk v družbenih dejavnostih, v političnem in javnem življenju in na trgu dela ter lahko privede do revščine žensk in njihove odrinjenosti na rob, |
| --- | --- |

F.

ker je nasilje moških nad ženskami prepreka za udeležbo žensk v družbenih dejavnostih, v političnem in javnem življenju in na trgu dela ter lahko privede do revščine žensk in njihove odrinjenosti na rob,

| G. | ker se nasilje nad ženskami v skrajnih oblikah lahko konča tudi z umorom, |
| --- | --- |

G.

ker se nasilje nad ženskami v skrajnih oblikah lahko konča tudi z umorom,

| H. | ker nasilje nad ženskami pogosto spremlja nasilje nad otroki in vpliva na duševno stanje in življenje otrok; |
| --- | --- |

H.

ker nasilje nad ženskami pogosto spremlja nasilje nad otroki in vpliva na duševno stanje in življenje otrok;

| I. | ker nasilje nad ženskami posredno ali neposredno vpliva na čustveno in duševno zdravje njihovih otrok ter ima zanje dolgotrajne negativne posledice, zaradi česar lahko pride do začaranega kroga nasilja in zlorabe, ki se ponavlja iz generacije v generacijo, |
| --- | --- |

I.

ker nasilje nad ženskami posredno ali neposredno vpliva na čustveno in duševno zdravje njihovih otrok ter ima zanje dolgotrajne negativne posledice, zaradi česar lahko pride do začaranega kroga nasilja in zlorabe, ki se ponavlja iz generacije v generacijo,

| J. | ker je nasilje moških nad ženskami razširjeni strukturni problem v Evropi in drugod po svetu, pojav, ki zadeva žrtve in storilce ne glede na starost, izobrazbo, dohodek in socialni položaj ter je povezan z neenako porazdelitvijo moči med ženskami in moškimi v naši družbi, |
| --- | --- |

J.

ker je nasilje moških nad ženskami razširjeni strukturni problem v Evropi in drugod po svetu, pojav, ki zadeva žrtve in storilce ne glede na starost, izobrazbo, dohodek in socialni položaj ter je povezan z neenako porazdelitvijo moči med ženskami in moškimi v naši družbi,

| K. | ker so vrste nasilja, zagrešenega nad ženskami, v različnih kulturah in tradicijah različne in ker se pohabljanja ženskih spolnih organov, tako imenovana kazniva dejanja iz časti in prisilne poroke dogajajo tudi v EU, |
| --- | --- |

K.

ker so vrste nasilja, zagrešenega nad ženskami, v različnih kulturah in tradicijah različne in ker se pohabljanja ženskih spolnih organov, tako imenovana kazniva dejanja iz časti in prisilne poroke dogajajo tudi v EU,

| L. | ker so v vojnih razmerah, oboroženih sporih, med pokonfliktno obnovo ter v gospodarski, socialni in/ali finančni krizi ženske, posamezno in skupaj, še bolj izpostavljene nasilju moških, zato te razmere ne smejo biti opravičilo za strpnost do moškega nasilja, |
| --- | --- |

L.

ker so v vojnih razmerah, oboroženih sporih, med pokonfliktno obnovo ter v gospodarski, socialni in/ali finančni krizi ženske, posamezno in skupaj, še bolj izpostavljene nasilju moških, zato te razmere ne smejo biti opravičilo za strpnost do moškega nasilja,

| M. | ker je trgovina z ženskami za spolno in drugo izkoriščanje temeljna kršitev človekovih pravic žensk ter škoduje posameznim žrtvam in širši družbi, |
| --- | --- |

M.

ker je trgovina z ženskami za spolno in drugo izkoriščanje temeljna kršitev človekovih pravic žensk ter škoduje posameznim žrtvam in širši družbi,

| N. | ker je strpnost do prostitucije v Evropi vzrok za povečano prodajo žensk v Evropo za namene spolnega izkoriščanja in spolni turizem, |
| --- | --- |

N.

ker je strpnost do prostitucije v Evropi vzrok za povečano prodajo žensk v Evropo za namene spolnega izkoriščanja in spolni turizem,

| O. | ker ni rednega in primerljivega zbiranja podatkov o različnih vrstah nasilja nad ženskami v EU, zaradi česar je težko preveriti dejansko razširjenost tega pojava in zanj poiskati ustrezne rešitve, |
| --- | --- |

O.

ker ni rednega in primerljivega zbiranja podatkov o različnih vrstah nasilja nad ženskami v EU, zaradi česar je težko preveriti dejansko razširjenost tega pojava in zanj poiskati ustrezne rešitve,

| P. | ker je število žensk, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, zelo zaskrbljujoče, |
| --- | --- |

P.

ker je število žensk, ki so žrtve nasilja na podlagi spola, zelo zaskrbljujoče,

| Q. | ker pogosto popačena in potrošniško usmerjena podoba ženske v medijih ne spoštuje človekovega dostojanstva, |
| --- | --- |

Q.

ker pogosto popačena in potrošniško usmerjena podoba ženske v medijih ne spoštuje človekovega dostojanstva,

| R. | ker so glavni vzroki, da ženske žrtve ne prijavijo nasilja, poleg ekonomske odvisnosti (ki je pri ženskah pogosta), tudi v družbeni kulturi in mišljenju, da je nasilje moških nad ženskami zasebna zadeva ali da so ženske za takšno nasilje pogosto krive same, |
| --- | --- |

R.

ker so glavni vzroki, da ženske žrtve ne prijavijo nasilja, poleg ekonomske odvisnosti (ki je pri ženskah pogosta), tudi v družbeni kulturi in mišljenju, da je nasilje moških nad ženskami zasebna zadeva ali da so ženske za takšno nasilje pogosto krive same,

| S. | ker zaradi vrste kompleksnih razlogov, tako psiholoških kot finančnih, socialnih in kulturnih, včasih pa zaradi pomanjkanja zaupanja v storitve policije, pravnega sistema ter socialne in zdravstvene pomoči, ženske pogosto ne prijavljajo nasilja moških, ki ga doživljajo, |
| --- | --- |

S.

ker zaradi vrste kompleksnih razlogov, tako psiholoških kot finančnih, socialnih in kulturnih, včasih pa zaradi pomanjkanja zaupanja v storitve policije, pravnega sistema ter socialne in zdravstvene pomoči, ženske pogosto ne prijavljajo nasilja moških, ki ga doživljajo,

| T. | ker je Parlament večkrat pozval k uvedbi evropskega leta za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami, |
| --- | --- |

T.

ker je Parlament večkrat pozval k uvedbi evropskega leta za odpravo vseh oblik nasilja nad ženskami,

| U. | ker je OZN 25. november razglasila za mednarodni dan odprave nasilja nad ženskami in ker bo decembra 2009 v Evropskem parlamentu organiziran mednarodni seminar o boju proti nasilju nad ženskami, |
| --- | --- |

U.

ker je OZN 25. november razglasila za mednarodni dan odprave nasilja nad ženskami in ker bo decembra 2009 v Evropskem parlamentu organiziran mednarodni seminar o boju proti nasilju nad ženskami,

| V. | ker je treba nujno uvesti celovit pravni instrument za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami v Evropi, tudi proti trgovanju z njimi, |
| --- | --- |

V.

ker je treba nujno uvesti celovit pravni instrument za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami v Evropi, tudi proti trgovanju z njimi,

| 1. | poziva države članice, naj izboljšajo svojo zakonodajo in politike za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, zlasti z razvojem obsežnih nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti nasilju nad ženskami na podlagi analize učinka takega nasilja na enakost med spoloma ter obveznosti držav članic po mednarodnih pogodbah, da odpravijo vse oblike diskriminacije žensk, tudi s konkretnimi ukrepi za preprečevanje nasilja moških, zaščito žrtev in pregon storilcev; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice, naj izboljšajo svojo zakonodajo in politike za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, zlasti z razvojem obsežnih nacionalnih akcijskih načrtov za boj proti nasilju nad ženskami na podlagi analize učinka takega nasilja na enakost med spoloma ter obveznosti držav članic po mednarodnih pogodbah, da odpravijo vse oblike diskriminacije žensk, tudi s konkretnimi ukrepi za preprečevanje nasilja moških, zaščito žrtev in pregon storilcev;

| 2. | poziva države članice, naj s posebnimi nacionalnimi programi in financiranjem podpirajo prostovoljna društva in organizacije, ki sprejemajo ženske žrtve nasilja in jim nudijo psihološko pomoč, da jim nenazadnje omogočijo ponovno vključitev na trg dela in jim tako v celoti vrnejo človekovo dostojanstvo; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj s posebnimi nacionalnimi programi in financiranjem podpirajo prostovoljna društva in organizacije, ki sprejemajo ženske žrtve nasilja in jim nudijo psihološko pomoč, da jim nenazadnje omogočijo ponovno vključitev na trg dela in jim tako v celoti vrnejo človekovo dostojanstvo;

| 3. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži ciljno usmerjen in skladnejši načrt politike EU za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Akcijski program o enakih možnostih moških in žensk 2006–2010“ (KOM(2006)0092), naj v svoj načrt za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2011–2016 vključi ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami ter tudi konkretne ukrepe za preprečevanje vseh oblik nasilja, zaščito žrtev in pregon storilcev ter naj zagotovi, da bo opravljena analiza vpliva nasilja moških nad ženskami na enakost spolov na vseh področjih politike ter da bodo institucije EU in države članice pripravile usklajen, predan in skladen odziv za odpravo takega nasilja; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu predloži ciljno usmerjen in skladnejši načrt politike EU za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 1. marca 2006 z naslovom „Akcijski program o enakih možnostih moških in žensk 2006–2010“ (KOM(2006)0092), naj v svoj načrt za enakost med ženskami in moškimi za obdobje 2011–2016 vključi ukrepe za boj proti nasilju nad ženskami ter tudi konkretne ukrepe za preprečevanje vseh oblik nasilja, zaščito žrtev in pregon storilcev ter naj zagotovi, da bo opravljena analiza vpliva nasilja moških nad ženskami na enakost spolov na vseh področjih politike ter da bodo institucije EU in države članice pripravile usklajen, predan in skladen odziv za odpravo takega nasilja;

| 4. | poziva Komisijo, naj preuči možnost sprejetja novih ukrepov za boj proti nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj preuči možnost sprejetja novih ukrepov za boj proti nasilju nad ženskami;

| 5. | poziva Komisijo, naj organizira posebno konferenco na visoki ravni, ki bi se je udeležili predstavniki političnih organov, civilne družbe ter socialnih in institucionalnih organizacij, da bi prispevali k razvoju bolj usklajenih politik za obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj organizira posebno konferenco na visoki ravni, ki bi se je udeležili predstavniki političnih organov, civilne družbe ter socialnih in institucionalnih organizacij, da bi prispevali k razvoju bolj usklajenih politik za obravnavo vseh oblik nasilja nad ženskami;

| 6. | poziva EU, naj vsem žrtvam nasilja, tudi žrtvam trgovanja z ljudmi, ne glede na državljanstvo, zagotovi pravico do pomoči in podpore ter zaščiti ženske, ki so žrtve nasilja v družini in katerih pravni status utegne biti odvisen od njihovega partnerja; |
| --- | --- |

6.

poziva EU, naj vsem žrtvam nasilja, tudi žrtvam trgovanja z ljudmi, ne glede na državljanstvo, zagotovi pravico do pomoči in podpore ter zaščiti ženske, ki so žrtve nasilja v družini in katerih pravni status utegne biti odvisen od njihovega partnerja;

| 7. | poziva EU, naj vzpostavi mehanizme, s katerimi bo zagotovila, da bo analiza vpliva trgovanja z ljudmi na enakost spolov del vseh zakonov in politik za preprečevanje in boj proti takemu trgovanju, in naj si prizadeva za odpravo osnovnih vzrokov nasilja s preprečevalnimi ukrepi, kot so sankcije, izobraževanje in ozaveščevalne kampanje; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, naj vzpostavi mehanizme, s katerimi bo zagotovila, da bo analiza vpliva trgovanja z ljudmi na enakost spolov del vseh zakonov in politik za preprečevanje in boj proti takemu trgovanju, in naj si prizadeva za odpravo osnovnih vzrokov nasilja s preprečevalnimi ukrepi, kot so sankcije, izobraževanje in ozaveščevalne kampanje;

| 8. | opozarja, da še vedno ni prejel rezultatov študije Komisije o zakonodaji o nasilju na podlagi spola in nasilju nad ženskami; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da še vedno ni prejel rezultatov študije Komisije o zakonodaji o nasilju na podlagi spola in nasilju nad ženskami;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj ženskim žrtvam nasilja zagotovijo dejanski dostop do pravne pomoči in varstva ne glede na državljanstvo ali naravo sodelovanja v policijskih preiskavah; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj ženskim žrtvam nasilja zagotovijo dejanski dostop do pravne pomoči in varstva ne glede na državljanstvo ali naravo sodelovanja v policijskih preiskavah;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj določita jasno pravno podlago za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, tudi trgovanju z njimi; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj določita jasno pravno podlago za boj proti vsem oblikam nasilja nad ženskami, tudi trgovanju z njimi;

| 11. | poziva Komisijo, naj začne pripravljati predlog krovne direktive o boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj začne pripravljati predlog krovne direktive o boju proti vsem oblikam nasilja nad ženskami;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za odpravo vzrokov nasilja nad ženskami, zlasti z izvajanjem preprečevalnih ukrepov in z ozaveščevalnimi kampanjami o različnih oblikah takega nasilja; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za odpravo vzrokov nasilja nad ženskami, zlasti z izvajanjem preprečevalnih ukrepov in z ozaveščevalnimi kampanjami o različnih oblikah takega nasilja;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo delovanje in vključijo kampanje za ozaveščanje in obveščanje javnosti o nasilju v družini in strategije za spremembo stereotipov žensk v družbi prek izobraževanja in medijev ter naj spodbujajo izmenjavo dobre prakse; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo delovanje in vključijo kampanje za ozaveščanje in obveščanje javnosti o nasilju v družini in strategije za spremembo stereotipov žensk v družbi prek izobraževanja in medijev ter naj spodbujajo izmenjavo dobre prakse;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj na mednarodni ravni obravnavajo nasilje nad ženskami in kršitve človekovih pravic na podlagi spola, zlasti v okviru veljavnih dvostranskih pridružitvenih sporazumov in mednarodnih trgovinskih sporazumov in tistih, ki so še v postopku pogajanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj na mednarodni ravni obravnavajo nasilje nad ženskami in kršitve človekovih pravic na podlagi spola, zlasti v okviru veljavnih dvostranskih pridružitvenih sporazumov in mednarodnih trgovinskih sporazumov in tistih, ki so še v postopku pogajanja;

| 15. | v zvezi s tem obžaluje, da pri obveznem ocenjevanju vpliva na trajnostni razvoj, ki se izvede pred sklenitvijo takih sporazumov, načelo enakosti spolov ni zares upoštevano, kaj šele vprašanje spolnega nasilja ali sklop orodij za analizo vpliva z vidika spola, in poziva Komisijo, naj čim prej predlaga rešitev; |
| --- | --- |

15.

v zvezi s tem obžaluje, da pri obveznem ocenjevanju vpliva na trajnostni razvoj, ki se izvede pred sklenitvijo takih sporazumov, načelo enakosti spolov ni zares upoštevano, kaj šele vprašanje spolnega nasilja ali sklop orodij za analizo vpliva z vidika spola, in poziva Komisijo, naj čim prej predlaga rešitev;

| 16. | poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo posebne okoliščine nekaterih skupin žensk, ki so še posebno izpostavljene nasilju, kot so pripadnice manjšin, priseljenke, begunke, ženske, ki živijo v revščini v podeželskih ali izoliranih skupnostih, zapornice v kazenskih ali drugih zavodih, dekleta, homoseksualke ter invalidne in starejše ženske; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj ustrezno upoštevajo posebne okoliščine nekaterih skupin žensk, ki so še posebno izpostavljene nasilju, kot so pripadnice manjšin, priseljenke, begunke, ženske, ki živijo v revščini v podeželskih ali izoliranih skupnostih, zapornice v kazenskih ali drugih zavodih, dekleta, homoseksualke ter invalidne in starejše ženske;

| 17. | poziva države članice, naj okrepijo ukrepe za preprečevanje nasilja na podlagi spola med mladimi s ciljno usmerjenimi izobraževalnimi kampanjami in boljšim sodelovanjem med zainteresiranimi stranmi in različnimi krogi ljudi, ki jih ta pojav zadeva, na primer družinami, šolami, javnim prostorom in mediji; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj okrepijo ukrepe za preprečevanje nasilja na podlagi spola med mladimi s ciljno usmerjenimi izobraževalnimi kampanjami in boljšim sodelovanjem med zainteresiranimi stranmi in različnimi krogi ljudi, ki jih ta pojav zadeva, na primer družinami, šolami, javnim prostorom in mediji;

| 18. | poziva Komisijo, naj obravnava tudi mednarodno razsežnost nasilja nad ženskami v okviru svojega dela na področju družbene odgovornosti podjetij, zlasti v zvezi z evropskimi podjetji, ki delujejo na prostotrgovinskih območjih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj obravnava tudi mednarodno razsežnost nasilja nad ženskami v okviru svojega dela na področju družbene odgovornosti podjetij, zlasti v zvezi z evropskimi podjetji, ki delujejo na prostotrgovinskih območjih;

| 19. | poudarja pomen ustrezne usposobljenosti vseh, ki delajo z ženskami, ki so žrtve nasilja moških, tudi usposobljenosti predstavnikov sodstva in organov pregona, s posebnim poudarkom na policiji, sodiščih, socialnih, zdravstvenih in pravnih službah, agencijah za zaposlovanje, delodajalcih in sindikatih; |
| --- | --- |

19.

poudarja pomen ustrezne usposobljenosti vseh, ki delajo z ženskami, ki so žrtve nasilja moških, tudi usposobljenosti predstavnikov sodstva in organov pregona, s posebnim poudarkom na policiji, sodiščih, socialnih, zdravstvenih in pravnih službah, agencijah za zaposlovanje, delodajalcih in sindikatih;

| 20. | poziva k uvedbi mehanizmov, da bi ženskam, ki so žrtve spolnega nasilja ali preprodajalskih mrež, olajšali dostop do brezplačne pravne pomoči in jim v vsej Uniji omogočili uveljavitev pravic; vztraja, da je treba izboljšati sodelovanje pravnih strokovnjakov in izmenjavo najboljših praks v boju proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola ter da je treba najti načine za odpravo ovir pri priznavanju pravnih aktov v drugih državah članicah, vključno z obsodbami zaradi kaznivih dejanj nasilja na podlagi spola in sodnimi odredbami zoper nasilne moške; |
| --- | --- |

20.

poziva k uvedbi mehanizmov, da bi ženskam, ki so žrtve spolnega nasilja ali preprodajalskih mrež, olajšali dostop do brezplačne pravne pomoči in jim v vsej Uniji omogočili uveljavitev pravic; vztraja, da je treba izboljšati sodelovanje pravnih strokovnjakov in izmenjavo najboljših praks v boju proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola ter da je treba najti načine za odpravo ovir pri priznavanju pravnih aktov v drugih državah članicah, vključno z obsodbami zaradi kaznivih dejanj nasilja na podlagi spola in sodnimi odredbami zoper nasilne moške;

| 21. | pozdravlja dejstvo, da so bila v nekaterih državah članicah ustanovljena sodišča za obravnavanje nasilja nad ženskami, in poziva vse države članice, naj sledijo temu zgledu; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja dejstvo, da so bila v nekaterih državah članicah ustanovljena sodišča za obravnavanje nasilja nad ženskami, in poziva vse države članice, naj sledijo temu zgledu;

| 22. | poziva k večji teži evidenc o nasilju na podlagi spola v sistemu za izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc (ECRIS); |
| --- | --- |

22.

poziva k večji teži evidenc o nasilju na podlagi spola v sistemu za izmenjavo informacij iz kazenskih evidenc (ECRIS);

| 23. | poziva države članice, naj oblikujejo skladen sistem za zbiranje statističnih podatkov o nasilju nad ženskami, s posebnim poudarkom na nasilju nad mladoletnicami, in tudi o umorih zaradi nasilja v družini ali zvezah, pri tem pa naj tesno sodelujejo z Evropskim inštitutom za enakost spolov, da bi pridobile primerljive podatke o nasilju nad ženskami v vsej EU; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj oblikujejo skladen sistem za zbiranje statističnih podatkov o nasilju nad ženskami, s posebnim poudarkom na nasilju nad mladoletnicami, in tudi o umorih zaradi nasilja v družini ali zvezah, pri tem pa naj tesno sodelujejo z Evropskim inštitutom za enakost spolov, da bi pridobile primerljive podatke o nasilju nad ženskami v vsej EU;

| 24. | poziva države članice, naj spolno nasilje in posilstvo tudi v zakonskih in zunajzakonskih zvezah in/ali v primerih, ko je storilec sorodnik, priznajo kot kaznivo dejanje, kadar žrtev ne privoli v odnose, in naj zagotovijo, da bodo storilci kazensko preganjani po uradni dolžnosti, ter zavrnejo navajanje kulturnih, tradicionalnih ali verskih običajev ali tradicije kot olajševalno okoliščino, ki bi lahko zmanjšala krivdo storilca kaznivega dejanja v primeru nasilja nad ženskami, tudi pri tako imenovanih zločinih iz časti in pohabljanju ženskih spolnih organov; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj spolno nasilje in posilstvo tudi v zakonskih in zunajzakonskih zvezah in/ali v primerih, ko je storilec sorodnik, priznajo kot kaznivo dejanje, kadar žrtev ne privoli v odnose, in naj zagotovijo, da bodo storilci kazensko preganjani po uradni dolžnosti, ter zavrnejo navajanje kulturnih, tradicionalnih ali verskih običajev ali tradicije kot olajševalno okoliščino, ki bi lahko zmanjšala krivdo storilca kaznivega dejanja v primeru nasilja nad ženskami, tudi pri tako imenovanih zločinih iz časti in pohabljanju ženskih spolnih organov;

| 25. | ugotavlja, da nekatere države članice izvajajo politike, ki priznavajo spolno nasilje med partnerji, zlasti pa nasilje v zakonski zvezi, kot kaznivo dejanje; poziva države članice, naj pregledajo rezultate teh politik, da bi spodbudile izmenjavo dobre prakse na evropski ravni; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da nekatere države članice izvajajo politike, ki priznavajo spolno nasilje med partnerji, zlasti pa nasilje v zakonski zvezi, kot kaznivo dejanje; poziva države članice, naj pregledajo rezultate teh politik, da bi spodbudile izmenjavo dobre prakse na evropski ravni;

| 26. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za izkoreninjenje pohabljanja ženskih spolnih organov; poudarja, da bi se priseljenci, ki prebivajo v Skupnosti, morali zavedati, da pohabljanje ženskih spolnih organov resno ogroža zdravje žensk in je kršitev človekovih pravic; poziva države članice, naj uveljavijo posebne pravne predpise o pohabljanju ženskih spolnih organov ali sprejmejo takšne zakone in preganjajo vse osebe, ki pohabljanje izvajajo; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za izkoreninjenje pohabljanja ženskih spolnih organov; poudarja, da bi se priseljenci, ki prebivajo v Skupnosti, morali zavedati, da pohabljanje ženskih spolnih organov resno ogroža zdravje žensk in je kršitev človekovih pravic; poziva države članice, naj uveljavijo posebne pravne predpise o pohabljanju ženskih spolnih organov ali sprejmejo takšne zakone in preganjajo vse osebe, ki pohabljanje izvajajo;

| 27. | poziva EU, naj vsem žrtvam nasilja moških nad ženskami zagotovi pravico do pomoči in podpore; |
| --- | --- |

27.

poziva EU, naj vsem žrtvam nasilja moških nad ženskami zagotovi pravico do pomoči in podpore;

| 28. | poziva države članice, naj nemudoma raziščejo skrajne kršitve človekovih pravic zoper Romke, kaznujejo storilce in zagotovijo ustrezno odškodnino žrtvam neprostovoljne sterilizacije; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj nemudoma raziščejo skrajne kršitve človekovih pravic zoper Romke, kaznujejo storilce in zagotovijo ustrezno odškodnino žrtvam neprostovoljne sterilizacije;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic in generalnemu sekretarju OZN.

---

(1)  UL C 59, 23.2.2001, str. 258.

(2)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(3)  UL C 304, 6.10.1997, str. 55.

(4)  UL C 288 E, 25.11.2006, str. 66.

(5)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 140.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0161.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/59

---

Četrtek, 26. novembra 2009Politična rešitev vprašanja piratstva v obalnih vodah Somalije

P7_TA(2009)0099

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o politični rešitvi vprašanja piratstva v obalnih vodah Somalije

2010/C 285 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Somaliji,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. oktobra 2008 o piratstvu na morju (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2008 o rutinskih pobojih civilistov v Somaliji (2),

ob upoštevanju sklepov z zasedanja Sveta za zunanje odnose z dne 27. julija 2009 (12354/2009) in dne 17. novembra 2009 (15914/2009),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/918/SZVP z dne 8. decembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalijsko obalo (Atalanta) (3), poimenovane operacija Atalanta,

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov S/RES 1814 (2008), 1816 (2008) 1838 (2008), 1846 (2008), 1851 (2008), 1863 (2009) in 1972 (2009),

ob upoštevanju izmenjave pisem med Evropsko unijo in kenijsko vlado o pogojih in načinu za premestitev in poznejšo obravnavo osumljenih piratov, ki so jih pridržale evropske pomorske sile (EUNAVFOR), in prenosom lastnine, ki so jo zasegle EUNAVFOR na Kenijo,

ob upoštevanju izmenjave pisem med EU in Republiko Sejšeli, končane 30. oktobra 2009, s čimer je bila dovoljena premestitev osumljenih piratov in oboroženih roparjev, prijetih v območju operacije s strani EUNAVFOR, na Sejšele,

ob upoštevanju vodilnih načel, o katerih so se dne 25. novembra 2008 dogovorili sodelujoči pri mirovnem sporazumu iz Džibutija, še posebej oblikovanja vlade narodne enotnosti in vključujočega parlamenta v Somaliji,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker so v Somaliji nedavno izbruhnili ponovni spopadi med uporniki iz vrst Zveze islamskih sodišč ter enotami začasne zvezne vlade in misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), zaradi česar se je v državi poglobila nestabilnost in povečalo število smrtnih žrtev, |
| --- | --- |

A.

ker so v Somaliji nedavno izbruhnili ponovni spopadi med uporniki iz vrst Zveze islamskih sodišč ter enotami začasne zvezne vlade in misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), zaradi česar se je v državi poglobila nestabilnost in povečalo število smrtnih žrtev,

| B. | ker mednarodna skupnost spoštuje suverenost, ozemeljsko celovitost, politično neodvisnost in enotnost Somalije, |
| --- | --- |

B.

ker mednarodna skupnost spoštuje suverenost, ozemeljsko celovitost, politično neodvisnost in enotnost Somalije,

| C. | ker Somalija ni imela delujoče vlade vse od padca režima Siada Barreja leta 1991 in ker so od takrat politične razmere anarhične in jih zaznamujejo spopadi med klani in razbojništvo, |
| --- | --- |

C.

ker Somalija ni imela delujoče vlade vse od padca režima Siada Barreja leta 1991 in ker so od takrat politične razmere anarhične in jih zaznamujejo spopadi med klani in razbojništvo,

| D. | ker vse slabše varnostne razmere v glavnem mestu Somalije Mogadišu nacionalnim in mednarodnim nevladnim organizacijam onemogočajo, da bi se ustrezno odzvale na aktualno humanitarno katastrofo in krizne razmere, |
| --- | --- |

D.

ker vse slabše varnostne razmere v glavnem mestu Somalije Mogadišu nacionalnim in mednarodnim nevladnim organizacijam onemogočajo, da bi se ustrezno odzvale na aktualno humanitarno katastrofo in krizne razmere,

| E. | ker so za vse sprte strani v Somaliji še vedno značilne pogoste kršitve človekovih pravic in zlorabe mednarodnega humanitarnega prava, zlasti mučenje in druge oblike trpinčenja, posilstva, zunajsodne usmrtitve, samovoljno pridržanje ter napadi na civiliste, novinarje, zagovornike človekovih pravic in civilno infrastrukturo, |
| --- | --- |

E.

ker so za vse sprte strani v Somaliji še vedno značilne pogoste kršitve človekovih pravic in zlorabe mednarodnega humanitarnega prava, zlasti mučenje in druge oblike trpinčenja, posilstva, zunajsodne usmrtitve, samovoljno pridržanje ter napadi na civiliste, novinarje, zagovornike človekovih pravic in civilno infrastrukturo,

| F. | ker je stanje zaskrbljujoče zaradi dolgotrajne državljanske vojne v Somaliji in njenih posledic za proces sprave in miru v tej državi ter za varnost in stabilnost celotne regije Afriškega roga, |
| --- | --- |

F.

ker je stanje zaskrbljujoče zaradi dolgotrajne državljanske vojne v Somaliji in njenih posledic za proces sprave in miru v tej državi ter za varnost in stabilnost celotne regije Afriškega roga,

| G. | ker so bile do nedavnega tarče piratskih napadov ne le tovorne ladje, temveč tudi plovila Svetovnega programa za hrano, ribiške in turistične ladje, |
| --- | --- |

G.

ker so bile do nedavnega tarče piratskih napadov ne le tovorne ladje, temveč tudi plovila Svetovnega programa za hrano, ribiške in turistične ladje,

| H. | ker je takšno piratstvo delno posledica nasilja in politične nestabilnosti v Somaliji, vendar tudi prispeva k njima ter posredno vpliva na preostanek regije Afriškega roga, kar ima posledice tudi za civilno prebivalstvo v tej državi, saj ga izpostavlja tveganjem, zavira razvoj, preprečuje dostavo pomoči v hrani in ovira druga humanitarna prizadevanja, |
| --- | --- |

H.

ker je takšno piratstvo delno posledica nasilja in politične nestabilnosti v Somaliji, vendar tudi prispeva k njima ter posredno vpliva na preostanek regije Afriškega roga, kar ima posledice tudi za civilno prebivalstvo v tej državi, saj ga izpostavlja tveganjem, zavira razvoj, preprečuje dostavo pomoči v hrani in ovira druga humanitarna prizadevanja,

| I. | ker je Svet 8. decembra 2008 sprejel odločitev, da v sklopu obsežnih ukrepov EU na območju Afriškega roga sproži zgoraj navedeno prvo pomorsko operacijo EUNAVFOR Atalanta, katere naloga je zatreti in preprečiti piratstvo in oborožene rope ob somalijski obali ter prispevati k zaščiti trgovskih plovil, še zlasti plovil, ki v okviru Svetovnega programa za hrano razseljenemu prebivalstvu v Somaliji dovažajo pomoč v hrani, |
| --- | --- |

I.

ker je Svet 8. decembra 2008 sprejel odločitev, da v sklopu obsežnih ukrepov EU na območju Afriškega roga sproži zgoraj navedeno prvo pomorsko operacijo EUNAVFOR Atalanta, katere naloga je zatreti in preprečiti piratstvo in oborožene rope ob somalijski obali ter prispevati k zaščiti trgovskih plovil, še zlasti plovil, ki v okviru Svetovnega programa za hrano razseljenemu prebivalstvu v Somaliji dovažajo pomoč v hrani,

| J. | ker je operacija EUNAVFOR Atalanta od decembra 2008 zagotovila nujno zaščito 50 ladjam Svetovnega programa za hrano, ki so dostavile približno 300 000 ton hrane, od katere je imelo neposredno korist 1,6 milijona Somalcev, |
| --- | --- |

J.

ker je operacija EUNAVFOR Atalanta od decembra 2008 zagotovila nujno zaščito 50 ladjam Svetovnega programa za hrano, ki so dostavile približno 300 000 ton hrane, od katere je imelo neposredno korist 1,6 milijona Somalcev,

| K. | ker je na zgoraj navedenem srečanju Sveta za zunanje zadeve dne 27. julija 2009 Svet sklenil okrepiti dejavnosti EU na področju spodbujanja miru in razvoja v Somaliji v tesnem sodelovanju z vsemi akterji, še zlasti Združenimi narodi in Afriško unijo, in je v ta namen preučil možnosti, kako bi EU lahko prispevala k mednarodnim prizadevanjem, tudi na področju varnosti, |
| --- | --- |

K.

ker je na zgoraj navedenem srečanju Sveta za zunanje zadeve dne 27. julija 2009 Svet sklenil okrepiti dejavnosti EU na področju spodbujanja miru in razvoja v Somaliji v tesnem sodelovanju z vsemi akterji, še zlasti Združenimi narodi in Afriško unijo, in je v ta namen preučil možnosti, kako bi EU lahko prispevala k mednarodnim prizadevanjem, tudi na področju varnosti,

| L. | ker je na zgoraj navedenem srečanju Sveta za zunanje zadeve dne 17. novembra 2009 Svet odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno misijo EVOP (Evropska varnostna in obrambna politika), ki bi pomagala pri usposabljanju 2 000 vojakov varnostnih sil somalijske prehodne zvezne vlade, |
| --- | --- |

L.

ker je na zgoraj navedenem srečanju Sveta za zunanje zadeve dne 17. novembra 2009 Svet odobril koncept kriznega upravljanja za morebitno misijo EVOP (Evropska varnostna in obrambna politika), ki bi pomagala pri usposabljanju 2 000 vojakov varnostnih sil somalijske prehodne zvezne vlade,

| M. | ker je piratstvo postalo dobičkonosen posel, kjer se za posameznike zahtevajo ogromne odkupnine, in ker sodobni pirati uporabljajo zelo razvite metode, so izredno dobro opremljeni, imajo jasno strategijo in so se zmožni hitro prilagoditi novim taktikam, |
| --- | --- |

M.

ker je piratstvo postalo dobičkonosen posel, kjer se za posameznike zahtevajo ogromne odkupnine, in ker sodobni pirati uporabljajo zelo razvite metode, so izredno dobro opremljeni, imajo jasno strategijo in so se zmožni hitro prilagoditi novim taktikam,

| N. | ker bo takšna dolgoročna podpora mednarodnih partnerjev lahko uspešna le, če bo prišlo do stabilizacije varnostnih razmer, |
| --- | --- |

N.

ker bo takšna dolgoročna podpora mednarodnih partnerjev lahko uspešna le, če bo prišlo do stabilizacije varnostnih razmer,

| O. | ker so uporniki iz vrst Zveze islamskih sodišč zavrnili možnost političnih stikov in sprave za dosego miru kot del mirovnega sporazuma iz Džibutija, ki zagotavlja okvir za dosego trajne politične rešitve v Somaliji, |
| --- | --- |

O.

ker so uporniki iz vrst Zveze islamskih sodišč zavrnili možnost političnih stikov in sprave za dosego miru kot del mirovnega sporazuma iz Džibutija, ki zagotavlja okvir za dosego trajne politične rešitve v Somaliji,

| P. | ker sme vojaško osebje, ki sodeluje v operaciji EUNAVFOR Atalanta, v območju svojega delovanja aretirati, pridržati in premestiti osebe, osumljene piratstva ali oboroženega ropa; ker lahko osumljence kazensko preganjajo tudi države članice EU ali Kenija v okviru sporazuma z EU, podpisanega 6. marca 2009, ki daje kenijskim oblastem pravico do kazenskega pregona, |
| --- | --- |

P.

ker sme vojaško osebje, ki sodeluje v operaciji EUNAVFOR Atalanta, v območju svojega delovanja aretirati, pridržati in premestiti osebe, osumljene piratstva ali oboroženega ropa; ker lahko osumljence kazensko preganjajo tudi države članice EU ali Kenija v okviru sporazuma z EU, podpisanega 6. marca 2009, ki daje kenijskim oblastem pravico do kazenskega pregona,

| Q. | ker so bile glede na poročilo Programa Združenih narodov za okolje ob popolnem neupoštevanju zdravja lokalnega prebivalstva in ohranjanja okolja ob somalijski obali odložene številne nezakonite pošiljke strupenih odpadkov, katerih vsebina uhaja v okolje, |
| --- | --- |

Q.

ker so bile glede na poročilo Programa Združenih narodov za okolje ob popolnem neupoštevanju zdravja lokalnega prebivalstva in ohranjanja okolja ob somalijski obali odložene številne nezakonite pošiljke strupenih odpadkov, katerih vsebina uhaja v okolje,

| 1. | ostro obsoja hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, ki so jih zakrivile vse strani v konfliktu v Somaliji; poziva k takojšnjemu prenehanju sovražnosti in od vseh oboroženih skupin zahteva, da takoj odložijo orožje in se pridružijo resničnemu širokemu dialogu z začasno zvezno vlado; zahteva, da se vse bojujoče se frakcije vzdržijo vsesplošnih napadov na civiliste, in poziva, naj neodvisna komisija preišče vojne zločine in kršitve človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja hude kršitve mednarodnega humanitarnega prava in prava o človekovih pravicah, ki so jih zakrivile vse strani v konfliktu v Somaliji; poziva k takojšnjemu prenehanju sovražnosti in od vseh oboroženih skupin zahteva, da takoj odložijo orožje in se pridružijo resničnemu širokemu dialogu z začasno zvezno vlado; zahteva, da se vse bojujoče se frakcije vzdržijo vsesplošnih napadov na civiliste, in poziva, naj neodvisna komisija preišče vojne zločine in kršitve človekovih pravic;

| 2. | ponovno izraža svojo podporo začasni zvezni vladi pod vodstvom predsednika šejka Šarifa Šejka Ahmeda ter njegovim zavezam, da bo spoštoval načela iz mirovnega sporazuma iz Džibutija, med drugim duh sprave in načelo vključujočega političnega procesa; obsoja oborožene napade na predstavnike začasne zvezne vlade, Združenih narodov in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

2.

ponovno izraža svojo podporo začasni zvezni vladi pod vodstvom predsednika šejka Šarifa Šejka Ahmeda ter njegovim zavezam, da bo spoštoval načela iz mirovnega sporazuma iz Džibutija, med drugim duh sprave in načelo vključujočega političnega procesa; obsoja oborožene napade na predstavnike začasne zvezne vlade, Združenih narodov in nevladnih organizacij;

| 3. | opozarja, da so mednarodna skupnost in vse strani v sedanjem konfliktu odgovorne za zaščito civilistov, omogočanje dostave pomoči, spoštovanje humanitarnega prostora in varnost humanitarnih delavcev; zato zahteva, da so se nemudoma vzpostavijo pogoji za ustrezen odziv na humanitarno katastrofo v Somaliji; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so mednarodna skupnost in vse strani v sedanjem konfliktu odgovorne za zaščito civilistov, omogočanje dostave pomoči, spoštovanje humanitarnega prostora in varnost humanitarnih delavcev; zato zahteva, da so se nemudoma vzpostavijo pogoji za ustrezen odziv na humanitarno katastrofo v Somaliji;

| 4. | z zadovoljstvom ugotavlja, da operacija EUNAVFOR Atalanta z varovanjem najetih plovil Svetovnega programa za hrano, ki dostavljajo pomoč Somaliji, plovil, ki prevažajo tovor, pomemben za mirovno misijo Afriške unije v Somaliji, in drugih ogroženih plovil še naprej uspešno prispeva k pomorski varnosti ob somalijski obali; poziva Svet, da operacijo po izteku sedanjega mandata 12. decembra 2009 podaljša še za eno leto; izraža podporo temu, da bi operacijo glede na dejavnosti piratov razširili proti jugu, vendar poudarja, da takšna razširitev ne bi smela vplivati na osrednji cilj misije, namreč zaščito konvojev v okviru Svetovnega programa za hrano in drugih ogroženih plovil, kot so trgovska plovila in ribiške ladje; |
| --- | --- |

4.

z zadovoljstvom ugotavlja, da operacija EUNAVFOR Atalanta z varovanjem najetih plovil Svetovnega programa za hrano, ki dostavljajo pomoč Somaliji, plovil, ki prevažajo tovor, pomemben za mirovno misijo Afriške unije v Somaliji, in drugih ogroženih plovil še naprej uspešno prispeva k pomorski varnosti ob somalijski obali; poziva Svet, da operacijo po izteku sedanjega mandata 12. decembra 2009 podaljša še za eno leto; izraža podporo temu, da bi operacijo glede na dejavnosti piratov razširili proti jugu, vendar poudarja, da takšna razširitev ne bi smela vplivati na osrednji cilj misije, namreč zaščito konvojev v okviru Svetovnega programa za hrano in drugih ogroženih plovil, kot so trgovska plovila in ribiške ladje;

| 5. | poudarja, da piratstvo na odprtem morju resno ogroža varnost in pomoč v hrani v že tako kritičnih humanitarnih razmerah; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da piratstvo na odprtem morju resno ogroža varnost in pomoč v hrani v že tako kritičnih humanitarnih razmerah;

| 6. | poudarja, da bo boj proti piratstvu uspešen le, če bosta odpravljena prvotna razloga za izbruh tega pojava, in sicer revščina in nedelovanje države na celini, ki ju je mogoče odpraviti le z dosego miru, razvoja in izgradnje državnih struktur v Somaliji; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bo boj proti piratstvu uspešen le, če bosta odpravljena prvotna razloga za izbruh tega pojava, in sicer revščina in nedelovanje države na celini, ki ju je mogoče odpraviti le z dosego miru, razvoja in izgradnje državnih struktur v Somaliji;

| 7. | meni, da mora imeti varnostna strategija, ki se izvaja z operacijo EUNAVFOR Atalanta, še naprej prednostno mesto in da je treba še okrepiti sredstva, ki so na voljo enotam, ki sodelujejo v tej operaciji, dokler vprašanje o verodostojnosti Somalije kot države ne bo rešeno na politični ravni s strani mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora imeti varnostna strategija, ki se izvaja z operacijo EUNAVFOR Atalanta, še naprej prednostno mesto in da je treba še okrepiti sredstva, ki so na voljo enotam, ki sodelujejo v tej operaciji, dokler vprašanje o verodostojnosti Somalije kot države ne bo rešeno na politični ravni s strani mednarodne skupnosti;

| 8. | poziva Svet, da preuči možnosti za oblikovanje nove, manj obsežne operacije v sklopu EVOP, ki bi potekala vzporedno z operacijo EUNAVFOR Atalanta in bi prispevala k usposabljanju varnostnih sil začasne zvezne vlade ter bi poenotila obstoječe pobude, še zlasti francosko pobudo v Džibutiju in ugandsko pobudo v okviru programa usposabljanja mirovne misije Afriške unije v Somaliji, z zagotavljanjem enake oblike posredovanja; v zvezi s tem pozdravlja odobritev s strani držav članic dne 17. novembra 2009 koncepta kriznega upravljanja za morebitno novo operacijo evropske varnostne in obrambne politike za Somalijo, vendar vztraja, da sprejetje tega koncepta ne sme vplivati na odločitev o napotitvi misije, ki se lahko sprejme le potem, ko bodo natančno preučene razmere na terenu, ko bo poskrbljeno za spoštovanje človekovih pravic, izplačilo plač, dobavo opreme in vključitev usposobljenih varnostnih enot v državne strukture in strukture poveljevanja, s čimer bi preprečili, da bi se te enote ob vrnitvi domov obrnile proti vladi, ki naj bi jo ščitile; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet, da preuči možnosti za oblikovanje nove, manj obsežne operacije v sklopu EVOP, ki bi potekala vzporedno z operacijo EUNAVFOR Atalanta in bi prispevala k usposabljanju varnostnih sil začasne zvezne vlade ter bi poenotila obstoječe pobude, še zlasti francosko pobudo v Džibutiju in ugandsko pobudo v okviru programa usposabljanja mirovne misije Afriške unije v Somaliji, z zagotavljanjem enake oblike posredovanja; v zvezi s tem pozdravlja odobritev s strani držav članic dne 17. novembra 2009 koncepta kriznega upravljanja za morebitno novo operacijo evropske varnostne in obrambne politike za Somalijo, vendar vztraja, da sprejetje tega koncepta ne sme vplivati na odločitev o napotitvi misije, ki se lahko sprejme le potem, ko bodo natančno preučene razmere na terenu, ko bo poskrbljeno za spoštovanje človekovih pravic, izplačilo plač, dobavo opreme in vključitev usposobljenih varnostnih enot v državne strukture in strukture poveljevanja, s čimer bi preprečili, da bi se te enote ob vrnitvi domov obrnile proti vladi, ki naj bi jo ščitile;

| 9. | obžaluje, da 35 do 40 % plovil na tem območju ni registriranih pri osrednjem usklajevalnem organu za pomorsko zaščito in da se zaradi tega ne zavedajo posebnih groženj za varnost; zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse njihove ladje registrirane; poziva vsa plovila, naj spoštujejo priporočila EU NAVFOR – operacija Atalanta, s čimer bodo poskrbela za najvišjo možno stopnjo varnosti in zmanjšala nevarnost napada ali ugrabitve; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da 35 do 40 % plovil na tem območju ni registriranih pri osrednjem usklajevalnem organu za pomorsko zaščito in da se zaradi tega ne zavedajo posebnih groženj za varnost; zato poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse njihove ladje registrirane; poziva vsa plovila, naj spoštujejo priporočila EU NAVFOR – operacija Atalanta, s čimer bodo poskrbela za najvišjo možno stopnjo varnosti in zmanjšala nevarnost napada ali ugrabitve;

| 10. | z obžalovanjem ugotavlja, da bi popustljiv odnos do zahtev somalijskih piratov brez uporabe potrebnih prisilnih ukrepov v prihodnosti lahko imel nasprotne in neželene učinke, saj bi prispeval k novim primerom piratstva na tem območju; |
| --- | --- |

10.

z obžalovanjem ugotavlja, da bi popustljiv odnos do zahtev somalijskih piratov brez uporabe potrebnih prisilnih ukrepov v prihodnosti lahko imel nasprotne in neželene učinke, saj bi prispeval k novim primerom piratstva na tem območju;

| 11. | izraža svojo nadaljnjo podporo mirovni misiji Afriške unije v Somaliji, saj igra ključno vlogo v mirovnem procesu; vztraja, da bi morali pri nadaljnjem sodelovanju z Afriško unijo in njeno mirovno misijo v Somaliji opredeliti najnujnejše potrebe in preučiti mogoče oblike dodatne pomoči EU, da bi misija Afriške unije razvila zmogljivosti, ki jih potrebuje za svoj mandat; |
| --- | --- |

11.

izraža svojo nadaljnjo podporo mirovni misiji Afriške unije v Somaliji, saj igra ključno vlogo v mirovnem procesu; vztraja, da bi morali pri nadaljnjem sodelovanju z Afriško unijo in njeno mirovno misijo v Somaliji opredeliti najnujnejše potrebe in preučiti mogoče oblike dodatne pomoči EU, da bi misija Afriške unije razvila zmogljivosti, ki jih potrebuje za svoj mandat;

| 12. | mednarodno skupnost in zlasti EU poziva k povečanju človekoljubne pomoči osebam, ki so razseljene znotraj države, in ljudem v stiski; |
| --- | --- |

12.

mednarodno skupnost in zlasti EU poziva k povečanju človekoljubne pomoči osebam, ki so razseljene znotraj države, in ljudem v stiski;

| 13. | meni, da ima lahko sodelovanje somalijskih ženskih organizacij in civilne družbe pozitivno vlogo v procesu narodne sprave; |
| --- | --- |

13.

meni, da ima lahko sodelovanje somalijskih ženskih organizacij in civilne družbe pozitivno vlogo v procesu narodne sprave;

| 14. | poziva države članice, naj preučijo možnost usposabljanja članov posadk in ribičev za primere ugrabitev; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj preučijo možnost usposabljanja članov posadk in ribičev za primere ugrabitev;

| 15. | poziva k doslednemu in obnovljenemu izvajanju in nadzorovanju embarga na prodajo orožja Somaliji, ki so ga leta 1992 uvedli Združeni narodi in ki se ga nezadostno upošteva; zahteva, da pričnejo kršilci tega embarga za svoja dejanja odgovarjati; |
| --- | --- |

15.

poziva k doslednemu in obnovljenemu izvajanju in nadzorovanju embarga na prodajo orožja Somaliji, ki so ga leta 1992 uvedli Združeni narodi in ki se ga nezadostno upošteva; zahteva, da pričnejo kršilci tega embarga za svoja dejanja odgovarjati;

| 16. | poziva OZN in Komisijo, naj v celoti raziščejo odlaganje strupenih odpadkov in nezakoniti ribolov vzdolž somalijske obale, določijo odgovornost na vseh ravneh, podprejo prizadevanja za privedbo odgovornih za ta kriminalna dejanja pred sodišče in zagotovijo celovito obravnavo onesnaženosti okolja; |
| --- | --- |

16.

poziva OZN in Komisijo, naj v celoti raziščejo odlaganje strupenih odpadkov in nezakoniti ribolov vzdolž somalijske obale, določijo odgovornost na vseh ravneh, podprejo prizadevanja za privedbo odgovornih za ta kriminalna dejanja pred sodišče in zagotovijo celovito obravnavo onesnaženosti okolja;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarjem AU, ZN in Medvladnega organa za razvoj, predsedniku somalijske prehodne zvezne vlade, vladi Etiopije in Vseafriškemu parlamentu. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarjem AU, ZN in Medvladnega organa za razvoj, predsedniku somalijske prehodne zvezne vlade, vladi Etiopije in Vseafriškemu parlamentu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0519.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0313.

(3)  UL L 330, 9.12.2008, str. 19.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/63

---

Četrtek, 26. novembra 2009Okolje brez tobačnega dima

P7_TA(2009)0100

Resolucija Evropskega parlamenta 26. novembra 2009 o okolju brez tobačnega dima

2010/C 285 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti drugega pododstavka člena 152(4),

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 30. junija 2009 za priporočilo Sveta o okolju brez tobačnega dima (KOM(2009)0328),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 30. januarja 2007 z naslovom „K Evropi brez tobačnega dima: politične možnosti na ravni EU“ (KOM(2007)0027),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2007 o zeleni knjigi z naslovom „K Evropi brez tobačnega dima: politične možnosti na ravni EU“ (1),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 23. februarja 2005 o evropskem akcijskem načrtu za okolje in zdravje 2004–2010 (2) in z dne 4. septembra 2008 o vmesnem pregledu Evropskega akcijskega načrta za okolje in zdravje 2004-2010 (3),

ob upoštevanju okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom iz leta 2003, zlasti člena 8 (zaščita pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu) in člena 14 (ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po tobaku v zvezi z odvisnostjo in odvajanjem),

ob upoštevanju evropske strategije politike na področju odvajanja od kajenja Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2004,

ob upoštevanju priporočila Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2007 o politiki glede zaščite pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja,

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

ob upoštevanju izjave Sveta o okolju brez tobačnega dima,

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je tobak najpogostejši posamični vzrok smrti, ki bi jo bilo sicer mogoče preprečiti, saj zaradi posledic kajenja vsako leto umre več kot pol milijona ljudi (4), |
| --- | --- |

A.

ker je tobak najpogostejši posamični vzrok smrti, ki bi jo bilo sicer mogoče preprečiti, saj zaradi posledic kajenja vsako leto umre več kot pol milijona ljudi (4),

| B. | ker se ocenjuje, da je kajenje vzrok za 25 % vseh smrtnih primerov zaradi raka in za 15 % vseh smrti v Evropski uniji (5); ker je po zelo treznih ocenah v Evropski uniji leta 2002 zaradi izpostavljenosti tobačnemu dimu iz okolja na delovnem mestu umrlo 7 300 odraslih, med njimi 2 800 nekadilcev, izpostavljenosti tobačnemu dimu iz okolja v domačem okolju pa se pripisuje dodatnih 72 000 smrti odraslih, med njimi 16 400 nekadilcev (6), |
| --- | --- |

B.

ker se ocenjuje, da je kajenje vzrok za 25 % vseh smrtnih primerov zaradi raka in za 15 % vseh smrti v Evropski uniji (5); ker je po zelo treznih ocenah v Evropski uniji leta 2002 zaradi izpostavljenosti tobačnemu dimu iz okolja na delovnem mestu umrlo 7 300 odraslih, med njimi 2 800 nekadilcev, izpostavljenosti tobačnemu dimu iz okolja v domačem okolju pa se pripisuje dodatnih 72 000 smrti odraslih, med njimi 16 400 nekadilcev (6),

| C. | ker je po raziskavi Eurobarometera iz marca 2009 70 % prebivalstva EU nekadilcev, velika večina državljanov pa podpira prepoved kajenja na vseh javnih mestih (delovna mesta, restavracije, bari in pivnice), |
| --- | --- |

C.

ker je po raziskavi Eurobarometera iz marca 2009 70 % prebivalstva EU nekadilcev, velika večina državljanov pa podpira prepoved kajenja na vseh javnih mestih (delovna mesta, restavracije, bari in pivnice),

| D. | ker so – ne glede na to, da je očitno, da so otroci še posebej občutljivi na tobačni dim iz okolja – zadevni podatki posebej osredinjeni na rezultate dolgoročne in sistematične izpostavljenosti otroka tobačnemu dimu iz okolja nezadostni ali niso na voljo, študijo z zadevnimi podatki pa se lahko učinkoviteje pripravi na vseevropski ravni, kar bo bolje kot da bi imeli 27 različnih študij iz 27 različnih držav članic, |
| --- | --- |

D.

ker so – ne glede na to, da je očitno, da so otroci še posebej občutljivi na tobačni dim iz okolja – zadevni podatki posebej osredinjeni na rezultate dolgoročne in sistematične izpostavljenosti otroka tobačnemu dimu iz okolja nezadostni ali niso na voljo, študijo z zadevnimi podatki pa se lahko učinkoviteje pripravi na vseevropski ravni, kar bo bolje kot da bi imeli 27 različnih študij iz 27 različnih držav članic,

| E. | ker je izpostavljenost tobačnemu dimu iz okolja – imenovanemu tudi izdihani tobačni dim – pogost dodaten vzrok smrtnosti, obolevnosti in invalidnosti v Evropski uniji, |
| --- | --- |

E.

ker je izpostavljenost tobačnemu dimu iz okolja – imenovanemu tudi izdihani tobačni dim – pogost dodaten vzrok smrtnosti, obolevnosti in invalidnosti v Evropski uniji,

| F. | ker je tobačni dim kompleksna strupena mešanica več kot 4 000 plinastih in trdnih sestavin, od tega več kot 69 znanih rakotvornih snovi in številnih strupenih agentov, |
| --- | --- |

F.

ker je tobačni dim kompleksna strupena mešanica več kot 4 000 plinastih in trdnih sestavin, od tega več kot 69 znanih rakotvornih snovi in številnih strupenih agentov,

| G. | ker je Mednarodna agencija za raziskave raka Svetovne zdravstvene organizacije tobačni dim iz okolja razvrstila kot znano rakotvorno snov za ljudi, |
| --- | --- |

G.

ker je Mednarodna agencija za raziskave raka Svetovne zdravstvene organizacije tobačni dim iz okolja razvrstila kot znano rakotvorno snov za ljudi,

| H. | ker nobena raven izpostavljenosti izdihanemu tobačnemu dimu ni varna; ker imamo vsi ljudje pravico do visoke ravni varovanja zdravja in moramo biti zaščiteni pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja in ker so otroci posebno občutljivi na izpostavljenost tobačnemu dimu, |
| --- | --- |

H.

ker nobena raven izpostavljenosti izdihanemu tobačnemu dimu ni varna; ker imamo vsi ljudje pravico do visoke ravni varovanja zdravja in moramo biti zaščiteni pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja in ker so otroci posebno občutljivi na izpostavljenost tobačnemu dimu,

| I. | ker kadilci večkrat izostanejo z dela zaradi kratkotrajnih ali dolgotrajnih bolezni kot nekadilci ali nekdanji kadilci, kar še prispeva k ogromnim stroškom uživanja tobaka za posameznike, delodajalce, podjetja in gospodarstvo kot celoto, |
| --- | --- |

I.

ker kadilci večkrat izostanejo z dela zaradi kratkotrajnih ali dolgotrajnih bolezni kot nekadilci ali nekdanji kadilci, kar še prispeva k ogromnim stroškom uživanja tobaka za posameznike, delodajalce, podjetja in gospodarstvo kot celoto,

| J. | ker otroci ne morejo sami odločati o svoji izpostavljenosti tobačnemu dimu iz okolja v zaprtih prostorih ter imajo pravico, da se jih zaščiti in se jih ne prizadene s praksami, ki bi lahko škodovale njihovemu zdravju, |
| --- | --- |

J.

ker otroci ne morejo sami odločati o svoji izpostavljenosti tobačnemu dimu iz okolja v zaprtih prostorih ter imajo pravico, da se jih zaščiti in se jih ne prizadene s praksami, ki bi lahko škodovale njihovemu zdravju,

| K. | ker lahko izpostavljenost tobačnemu dimu med nosečnostjo poveča tveganje za okvare, splav, smrt zarodka in prezgodnji porod, zaviranje rasti zarodka, manjši obseg glave in manjšo težo ob rojstvu otroka ter ker obstaja povezava med pasivnim kajenjem in boleznimi srednjega ušesa, slabšim delovanjem pljuč, astmo in nenadno smrtjo dojenčkov, |
| --- | --- |

K.

ker lahko izpostavljenost tobačnemu dimu med nosečnostjo poveča tveganje za okvare, splav, smrt zarodka in prezgodnji porod, zaviranje rasti zarodka, manjši obseg glave in manjšo težo ob rojstvu otroka ter ker obstaja povezava med pasivnim kajenjem in boleznimi srednjega ušesa, slabšim delovanjem pljuč, astmo in nenadno smrtjo dojenčkov,

| L. | ker je dokazano, da so se z uvedbo politike prepovedi kajenja v splošnem izboljšale delovne razmere, nižja pa je tudi pojavnost s kajenjem povezanih obolevnosti (na primer bolnikov z akutnim koronarnim sindromom, bolezni dihal ali vnetij srčne mišice), |
| --- | --- |

L.

ker je dokazano, da so se z uvedbo politike prepovedi kajenja v splošnem izboljšale delovne razmere, nižja pa je tudi pojavnost s kajenjem povezanih obolevnosti (na primer bolnikov z akutnim koronarnim sindromom, bolezni dihal ali vnetij srčne mišice),

| M. | ker stroške, ki jih ima zdravstveni sitem zaradi uživanja tobaka, nosi prebivalstvo na splošno, ne pa tisti, ki so jih povzročili, |
| --- | --- |

M.

ker stroške, ki jih ima zdravstveni sitem zaradi uživanja tobaka, nosi prebivalstvo na splošno, ne pa tisti, ki so jih povzročili,

| N. | ker so EU in 26 od 27 držav članic že podpisale in ratificirale konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; tudi ker je v preambuli ustave Svetovne zdravstvene organizacije zapisano, da je uživanje najvišjega možnega standarda zdravja temeljna pravica vsakega človeka, |
| --- | --- |

N.

ker so EU in 26 od 27 držav članic že podpisale in ratificirale konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; tudi ker je v preambuli ustave Svetovne zdravstvene organizacije zapisano, da je uživanje najvišjega možnega standarda zdravja temeljna pravica vsakega človeka,

| O. | ker člen 8 konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom pravno zavezuje pogodbenice konvencije, da na področjih, ki so v nacionalni pristojnosti, kakor je določena z nacionalnim pravom, sprejmejo in izvajajo učinkovite ukrepe za zaščito ljudi pred izpostavljenostjo izdihanemu tobačnemu dimu v vseh zaprtih delovnih prostorih, v javnih prevoznih sredstvih in zaprtih javnih prostorih ter po potrebi v drugih javnih prostorih, na drugih ravneh pristojnosti pa dejavno spodbujajo sprejetje in izvajanje takih ukrepov, |
| --- | --- |

O.

ker člen 8 konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom pravno zavezuje pogodbenice konvencije, da na področjih, ki so v nacionalni pristojnosti, kakor je določena z nacionalnim pravom, sprejmejo in izvajajo učinkovite ukrepe za zaščito ljudi pred izpostavljenostjo izdihanemu tobačnemu dimu v vseh zaprtih delovnih prostorih, v javnih prevoznih sredstvih in zaprtih javnih prostorih ter po potrebi v drugih javnih prostorih, na drugih ravneh pristojnosti pa dejavno spodbujajo sprejetje in izvajanje takih ukrepov,

| P. | ker je Parlament pozval države članice, naj do oktobra 2009 uvedejo neomejeno prepoved kajenja v vseh zaprtih delovnih prostorih, vključno s sektorjem gostinstva, ter v vseh zaprtih javnih prostorih in prevoznih sredstvih v EU, |
| --- | --- |

P.

ker je Parlament pozval države članice, naj do oktobra 2009 uvedejo neomejeno prepoved kajenja v vseh zaprtih delovnih prostorih, vključno s sektorjem gostinstva, ter v vseh zaprtih javnih prostorih in prevoznih sredstvih v EU,

| Q. | ker se nacionalna zakonodaja v državah članicah močno razlikuje, |
| --- | --- |

Q.

ker se nacionalna zakonodaja v državah članicah močno razlikuje,

| 1. | obžaluje, da je predsedstvo sklenilo sprejeti priporočilo Sveta brez mnenja Parlamenta; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da je predsedstvo sklenilo sprejeti priporočilo Sveta brez mnenja Parlamenta;

| 2. | obžaluje, da se pomanjkanje celovitih predpisov o okolju brez tobačnega dima v večini držav članic (zlasti na področju gostinstva in prostega časa) odraža v neenakostih med različnimi poklicnimi in socialnoekonomskimi skupinami, saj za zaposlene v gostinstvu obstaja trikrat večja možnost, da bodo izpostavljeni tobačnemu dimu več kot pet ur na dan, kot za pisarniške delavce; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da se pomanjkanje celovitih predpisov o okolju brez tobačnega dima v večini držav članic (zlasti na področju gostinstva in prostega časa) odraža v neenakostih med različnimi poklicnimi in socialnoekonomskimi skupinami, saj za zaposlene v gostinstvu obstaja trikrat večja možnost, da bodo izpostavljeni tobačnemu dimu več kot pet ur na dan, kot za pisarniške delavce;

| 3. | poudarja, da je Parlament nenehno spodbujal k strožjim ukrepom za spoprijemanje z odvisnostjo od tobaka in zmanjšanje izpostavljenosti izdihanemu tobačnemu dimu med mladimi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je Parlament nenehno spodbujal k strožjim ukrepom za spoprijemanje z odvisnostjo od tobaka in zmanjšanje izpostavljenosti izdihanemu tobačnemu dimu med mladimi;

| 4. | opozarja na resne škodljive posledice izdihanega tobačnega dima, zlasti na posledice, ki jih lahko ima izpostavljenost škodljivim snovem v ranljivih obdobjih otroštva, ter na to, da otroci nimajo pravno opredeljene sposobnosti, da bi privolili v sistematično in dolgoročno izpostavljenost v z dimom napolnjenem okolju; |
| --- | --- |

4.

opozarja na resne škodljive posledice izdihanega tobačnega dima, zlasti na posledice, ki jih lahko ima izpostavljenost škodljivim snovem v ranljivih obdobjih otroštva, ter na to, da otroci nimajo pravno opredeljene sposobnosti, da bi privolili v sistematično in dolgoročno izpostavljenost v z dimom napolnjenem okolju;

| 5. | poudarja, da se razlike v nacionalnih zakonodajah odražajo v razlikah pri zaščiti pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja med državami članicami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se razlike v nacionalnih zakonodajah odražajo v razlikah pri zaščiti pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja med državami članicami;

| 6. | meni, da je bistveno, da mora veljavna zakonodaja o prepovedi kajenja v državah članicah spoštovati načelo enakosti med različnimi tipi lokalov v gostinskem sektorju; |
| --- | --- |

6.

meni, da je bistveno, da mora veljavna zakonodaja o prepovedi kajenja v državah članicah spoštovati načelo enakosti med različnimi tipi lokalov v gostinskem sektorju;

| 7. | pozdravlja, da EU dejavno razvija celovito politiko za nadzor nad tobakom, za katero so značilni zakonodajni ukrepi, podpora dejavnostim preprečevanja in opuščanja v vsej Evropi, vključevanje nadzora nad tobakom v številne druge politike Skupnosti in uveljavljanje EU kot glavnega akterja pri nadzoru nad tobakom na svetovni ravni; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja, da EU dejavno razvija celovito politiko za nadzor nad tobakom, za katero so značilni zakonodajni ukrepi, podpora dejavnostim preprečevanja in opuščanja v vsej Evropi, vključevanje nadzora nad tobakom v številne druge politike Skupnosti in uveljavljanje EU kot glavnega akterja pri nadzoru nad tobakom na svetovni ravni;

| 8. | pozdravlja pripravljenost EU za boj proti uživanju tobaka, pa tudi nedavno dokazano skladnost njenih politik; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja pripravljenost EU za boj proti uživanju tobaka, pa tudi nedavno dokazano skladnost njenih politik;

| 9. | poudarja, da bi lahko obvezujoča zakonodaja na podlagi členov 137 in 152 Pogodbe privedla do zmanjšanja razširjenosti tobačnega dima iz okolja ter s tem povezanega bremena za zdravstvo in gospodarstvo; vendar priznava, da ti členi, zlasti člen 137, ne obravnavajo neposredno posebnih težav otrok; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi lahko obvezujoča zakonodaja na podlagi členov 137 in 152 Pogodbe privedla do zmanjšanja razširjenosti tobačnega dima iz okolja ter s tem povezanega bremena za zdravstvo in gospodarstvo; vendar priznava, da ti členi, zlasti člen 137, ne obravnavajo neposredno posebnih težav otrok;

| 10. | poudarja, da lahko samo popolna prepoved kajenja v vseh zaprtih delovnih prostorih, vključno s sektorjem gostinstva, ter v vseh zaprtih javnih prostorih in prevoznih sredstvih, zaščiti zdravje zaposlenih in nekadilcev ter zelo pomaga kadilcem pri odvajanju od kajenja; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da lahko samo popolna prepoved kajenja v vseh zaprtih delovnih prostorih, vključno s sektorjem gostinstva, ter v vseh zaprtih javnih prostorih in prevoznih sredstvih, zaščiti zdravje zaposlenih in nekadilcev ter zelo pomaga kadilcem pri odvajanju od kajenja;

| 11. | pozdravlja dejavnost tistih držav članic, ki so že sprejele učinkovite ukrepe, da bi zagotovile zaščito pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja; poziva države članice, naj še naprej uvajajo pravila za zaščito nekadilcev na področju varstva zdravja delavcev in okrepijo potekajoča prizadevanja za zaščito nekadilcev; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejavnost tistih držav članic, ki so že sprejele učinkovite ukrepe, da bi zagotovile zaščito pred izpostavljenostjo tobačnemu dimu iz okolja; poziva države članice, naj še naprej uvajajo pravila za zaščito nekadilcev na področju varstva zdravja delavcev in okrepijo potekajoča prizadevanja za zaščito nekadilcev;

| 12. | poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o stroških, ki so jih imeli nacionalni zdravstveni sistemi in gospodarstvo EU zaradi kajenja in zaradi posledic izpostavljenosti tobačnemu dimu; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o stroških, ki so jih imeli nacionalni zdravstveni sistemi in gospodarstvo EU zaradi kajenja in zaradi posledic izpostavljenosti tobačnemu dimu;

| 13. | predlaga, naj Svet priporoči, da države članice vzpostavijo stalen dialog in posvetovanje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi v skladu z izvedbenimi smernicami iz člena 5.3, sprejetega na konferenci pogodbenic leta 2009, da bi zagotovili podporo vsem akterjem za izvajanje strategij in programov za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

13.

predlaga, naj Svet priporoči, da države članice vzpostavijo stalen dialog in posvetovanje z ustreznimi zainteresiranimi stranmi v skladu z izvedbenimi smernicami iz člena 5.3, sprejetega na konferenci pogodbenic leta 2009, da bi zagotovili podporo vsem akterjem za izvajanje strategij in programov za nadzor nad tobakom;

| 14. | ponovno poziva Komisijo, naj predloži predlog za spremembo Direktive 2001/37/ES (7) o tobačnih izdelkih, vanjo pa naj vključi najmanj spremembe iz prej navedene resolucije Parlamenta z dne 24. oktobra 2007; |
| --- | --- |

14.

ponovno poziva Komisijo, naj predloži predlog za spremembo Direktive 2001/37/ES (7) o tobačnih izdelkih, vanjo pa naj vključi najmanj spremembe iz prej navedene resolucije Parlamenta z dne 24. oktobra 2007;

| 15. | poziva Komisijo, naj pripravi obsežno študijo posledic dolgoročnega in sistematičnega izpostavljanja otrok izdihanemu tobačnemu dimu, tudi posredno, povsod, kjer se zadržujejo; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj pripravi obsežno študijo posledic dolgoročnega in sistematičnega izpostavljanja otrok izdihanemu tobačnemu dimu, tudi posredno, povsod, kjer se zadržujejo;

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo tako priporočilo Sveta kot tudi zglede najboljše prakse držav članic kot osnovo za oblikovanje smernic za izvajanje člena 14 (ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po tobaku v zvezi z odvisnostjo in odvajanjem), ki bodo sprejete na naslednji konferenci pogodbenic okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in države članice, naj uporabijo tako priporočilo Sveta kot tudi zglede najboljše prakse držav članic kot osnovo za oblikovanje smernic za izvajanje člena 14 (ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po tobaku v zvezi z odvisnostjo in odvajanjem), ki bodo sprejete na naslednji konferenci pogodbenic okvirne konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom;

| 17. | spodbuja Komisijo, naj še naprej izvaja podporne ukrepe na ravni EU, na primer ukrepe za večjo osveščenost, tudi informacije na embalaži tobačnih izdelkov, ki so povezane z nacionalnimi komunikacijskimi kampanjami, katerih namen je odvračati ljudi od kajenja; |
| --- | --- |

17.

spodbuja Komisijo, naj še naprej izvaja podporne ukrepe na ravni EU, na primer ukrepe za večjo osveščenost, tudi informacije na embalaži tobačnih izdelkov, ki so povezane z nacionalnimi komunikacijskimi kampanjami, katerih namen je odvračati ljudi od kajenja;

| 18. | meni, da je bistveno, da se Komisija, v tesnem sodelovanju z državami članicami, za ukrepe v prid Evrope brez tobaka oboroži z novimi sredstvi za boj proti različnim oblikam trgovine s tobačnimi izdelki in njihovemu ponarejanju, zlasti na medmrežju, ob upoštevanju takojšnjih in vse večjih nevarnosti, ki jih ti pomenijo za zdravje potrošnika; |
| --- | --- |

18.

meni, da je bistveno, da se Komisija, v tesnem sodelovanju z državami članicami, za ukrepe v prid Evrope brez tobaka oboroži z novimi sredstvi za boj proti različnim oblikam trgovine s tobačnimi izdelki in njihovemu ponarejanju, zlasti na medmrežju, ob upoštevanju takojšnjih in vse večjih nevarnosti, ki jih ti pomenijo za zdravje potrošnika;

| 19. | poziva države članice, ki so že opravile ratifikacijo, naj izvajajo predlagana priporočila v okviru obvez iz člena 8 konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom ter naj dvakrat letno poročajo Komisiji o napredku njihovega izvajanja, pri tem pa opozarja na potrebo po strogih ukrepih, da bi zagotovili popoln in natančen nadzor in izvajanje; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, ki so že opravile ratifikacijo, naj izvajajo predlagana priporočila v okviru obvez iz člena 8 konvencije Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom ter naj dvakrat letno poročajo Komisiji o napredku njihovega izvajanja, pri tem pa opozarja na potrebo po strogih ukrepih, da bi zagotovili popoln in natančen nadzor in izvajanje;

| 20. | ponovno poziva predsednika in predsedstvo, naj sprejme prepoved kajenja brez izjem v vseh delih Evropskega parlamenta, ki naj začne veljati takoj; poziva k doslednemu izvajanju te prepovedi; |
| --- | --- |

20.

ponovno poziva predsednika in predsedstvo, naj sprejme prepoved kajenja brez izjem v vseh delih Evropskega parlamenta, ki naj začne veljati takoj; poziva k doslednemu izvajanju te prepovedi;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

(1)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 447.

(2)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 264.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0410.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm.

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(6)  The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke free Europe – Bruselj, Belgija: Evropsko respiratorno društvo.

(7)  Direktiva 2001/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2001 približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o izdelavi, predstavitvi in prodaji tobačnih izdelkov (UL L 194, 18.7.2001, str. 26.).

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/67

---

Četrtek, 26. novembra 2009Ratifikacija in izvajanje posodobljenih konvencij Mednarodne organizacije dela

P7_TA(2009)0101

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o konvencijah, ki jih je Mednarodna organizacija dela opredelila kot posodobljene

2010/C 285 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju konvencij, ki jih je Mednarodna organizacija dela (MOD) opredelila kot posodobljene,

ob upoštevanju deklaracije MOD o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo, sprejete 10. junija 2008,

ob upoštevanju globalnega pakta o zaposlovanju, ki ga je MOD sprejela 19. junija 2009,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 o prenovljeni socialni agendi (KOM(2008)0412),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o prenovljeni socialni agendi (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. maja 2004 z naslovom „Socialna razsežnost globalizacije – prispevek politike EU h koristim za vse“ (KOM(2004)0383),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse – prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249),

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropskih skupnosti glede AETR (Evropski sporazum o delu posadk vozil, ki opravljajo mednarodne cestne prevoze) v zadevi C-45/07 Komisija proti Grčiji
   (2) o zunanji pristojnosti držav članic,

ob upoštevanju lizbonske strategije za rast in delovna mesta,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so temeljne vrednote svobode, človekovega dostojanstva, socialne pravičnosti, socialne varnosti in enakosti bistveni elementi trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja, |
| --- | --- |

A.

ker so temeljne vrednote svobode, človekovega dostojanstva, socialne pravičnosti, socialne varnosti in enakosti bistveni elementi trajnostnega gospodarskega in družbenega razvoja,

| B. | ker so ta načela v sedanji svetovni gospodarski krizi in krizi na področju zaposlovanja še pomembnejša, |
| --- | --- |

B.

ker so ta načela v sedanji svetovni gospodarski krizi in krizi na področju zaposlovanja še pomembnejša,

| C. | ker MOD že od leta 1919 ohranja in razvija sistem mednarodnih standardov dela, ki zajemajo številna področja, med drugim delo, zaposlovanje, socialno varstvo, socialno politiko in s tem povezane človekove pravice, |
| --- | --- |

C.

ker MOD že od leta 1919 ohranja in razvija sistem mednarodnih standardov dela, ki zajemajo številna področja, med drugim delo, zaposlovanje, socialno varstvo, socialno politiko in s tem povezane človekove pravice,

| D. | ker je treba zagotoviti skladnost zunanjih in notranjih politik EU, |
| --- | --- |

D.

ker je treba zagotoviti skladnost zunanjih in notranjih politik EU,

| 1. | pozdravlja konvencije, ki jih je MOD opredelila kot posodobljene na podlagi rezultatov tristranskega postopka MOD, pri katerem so sodelovali delodajalci, delavci in vlade; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja konvencije, ki jih je MOD opredelila kot posodobljene na podlagi rezultatov tristranskega postopka MOD, pri katerem so sodelovali delodajalci, delavci in vlade;

| 2. | poziva države članice, naj preučijo močne socialne argumente v prid ratifikaciji in izvajanju konvencij, ki jih je MOD opredelila kot posodobljene, v skladu s pogodbami EU; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj preučijo močne socialne argumente v prid ratifikaciji in izvajanju konvencij, ki jih je MOD opredelila kot posodobljene, v skladu s pogodbami EU;

| 3. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in državam članicam posreduje natančne informacije o tem, za katere konvencije je pristojna Evropska unija in za katere velja načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj Parlamentu in državam članicam posreduje natančne informacije o tem, za katere konvencije je pristojna Evropska unija in za katere velja načelo subsidiarnosti;

| 4. | poziva izvoljenega predsednika Evropskega sveta, naj si v svojem mandatu kar najbolj prizadeva, da bi države članice ratificirale in izvajale posodobljene konvencije MOD; |
| --- | --- |

4.

poziva izvoljenega predsednika Evropskega sveta, naj si v svojem mandatu kar najbolj prizadeva, da bi države članice ratificirale in izvajale posodobljene konvencije MOD;

| 5. | poziva Komisijo, naj razmisli o sprejetju priporočila državam članicam, da bi spodbudila ratifikacijo vseh konvencij, ki jih je MOD opredelila kot posodobljene, ter dejavno prispevala k njihovemu izvajanju, ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj razmisli o sprejetju priporočila državam članicam, da bi spodbudila ratifikacijo vseh konvencij, ki jih je MOD opredelila kot posodobljene, ter dejavno prispevala k njihovemu izvajanju, ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0370.

(2)  UL C 82, 4.4.2009, str. 3.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/69

---

Četrtek, 26. novembra 2009Svetovni vrh FAO o varni prehrani

P7_TA(2009)0102

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o varnosti preskrbe s hrano

2010/C 285 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 33 Pogodbe ES,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (1) in z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (3),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (5),

ob upoštevanju pregleda kmetijstva 2008–2017, ki sta ga objavili Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Organizacija za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD),

ob upoštevanju priporočil mednarodne ocene agronomske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD),

ob upoštevanju ugotovitev pregleda stanja reforme skupne kmetijske politike,

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči,

ob upoštevanju sklepov in izjave, sprejetih na svetovnem vrhu FAO o varnosti preskrbe s hrano v Rimu od 16. do 18. novembra 2009,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija vodilna svetovna darovalka razvojne in človekoljubne pomoči, a se je na svetovni ravni delež uradne razvojne pomoči, namenjen kmetijstvu, zlasti pomoči Evropske unije, od osemdesetih let dalje nenehno zmanjševal, tako da je padel s 17 % leta 1980 na 3,8 % leta 2006; ker se bo svetovno povpraševanje po hrani do leta 2050 predvidoma povečalo in se bo morala povečati tudi svetovna proizvodnja hrane ob sočasnem pritisku na naravne vire, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vodilna svetovna darovalka razvojne in človekoljubne pomoči, a se je na svetovni ravni delež uradne razvojne pomoči, namenjen kmetijstvu, zlasti pomoči Evropske unije, od osemdesetih let dalje nenehno zmanjševal, tako da je padel s 17 % leta 1980 na 3,8 % leta 2006; ker se bo svetovno povpraševanje po hrani do leta 2050 predvidoma povečalo in se bo morala povečati tudi svetovna proizvodnja hrane ob sočasnem pritisku na naravne vire,

| B. | ker sklepna izjava s svetovnega vrhunskega srečanja o varnosti preskrbe s hrano 2009 ne vsebuje zadostne analize razlogov za neuspeh pri izkoreninjanju lakote niti ne daje konkretnih predlogov za učinkovitejši boj proti lakoti; ker bi po podatkih FAO za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano za svetovno prebivalstvo, ki bo leta 2050 doseglo 9 milijard, zadostovala investicija 30 milijard EUR letno, |
| --- | --- |

B.

ker sklepna izjava s svetovnega vrhunskega srečanja o varnosti preskrbe s hrano 2009 ne vsebuje zadostne analize razlogov za neuspeh pri izkoreninjanju lakote niti ne daje konkretnih predlogov za učinkovitejši boj proti lakoti; ker bi po podatkih FAO za zagotovitev zanesljive preskrbe s hrano za svetovno prebivalstvo, ki bo leta 2050 doseglo 9 milijard, zadostovala investicija 30 milijard EUR letno,

| C. | ker je Evropska unija še vedno med glavnimi pridelovalci hrane, vendar je tudi velika uvoznica kmetijskih proizvodov, saj je njena raven preskrbe z več osnovnimi kmetijskimi proizvodi precej nižja od praga samozadostnosti; ker dvig cen živalske krme povečuje proizvodne stroške, zaradi česar lahko pride do zmanjšanja proizvodnje iz živinoreje, |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska unija še vedno med glavnimi pridelovalci hrane, vendar je tudi velika uvoznica kmetijskih proizvodov, saj je njena raven preskrbe z več osnovnimi kmetijskimi proizvodi precej nižja od praga samozadostnosti; ker dvig cen živalske krme povečuje proizvodne stroške, zaradi česar lahko pride do zmanjšanja proizvodnje iz živinoreje,

| D. | ker utegnejo postati večja nihanja cen blaga izrazitejši in reden pojav na svetovnem trgu; ker visoke cene hrane ne pomenijo samodejno višjih dohodkov za kmete, predvsem zaradi hitre rasti stroškov kmetijske pridelave ter vedno večje razlike med proizvodnimi stroški in potrošniškimi cenami, |
| --- | --- |

D.

ker utegnejo postati večja nihanja cen blaga izrazitejši in reden pojav na svetovnem trgu; ker visoke cene hrane ne pomenijo samodejno višjih dohodkov za kmete, predvsem zaradi hitre rasti stroškov kmetijske pridelave ter vedno večje razlike med proizvodnimi stroški in potrošniškimi cenami,

| E. | ker so se svetovne zaloge hrane zmanjšale na kritično nizko raven, od enoletne zaloge hrane po drugi svetovni vojni na le 57-dnevno zalogo leta 2007 ter 40-dnevno zalogo leta 2008, |
| --- | --- |

E.

ker so se svetovne zaloge hrane zmanjšale na kritično nizko raven, od enoletne zaloge hrane po drugi svetovni vojni na le 57-dnevno zalogo leta 2007 ter 40-dnevno zalogo leta 2008,

| F. | ker izčrpane zaloge, tudi v EU, negativno vplivajo na program nujne pomoči v hrani, ki ima sedaj manj hrane za razdeljevanje; ker ima ta težava in kriza zaradi svetovnih cen hrane takojšnje in resne posledice, saj se je po podatkih FAO število lačnih ljudi na svetu v letu 2009 povečalo na 1 milijardo, kar pomeni, da trenutno zaradi podhranjenosti in kronične lakote trpi vsaka šesta oseba, |
| --- | --- |

F.

ker izčrpane zaloge, tudi v EU, negativno vplivajo na program nujne pomoči v hrani, ki ima sedaj manj hrane za razdeljevanje; ker ima ta težava in kriza zaradi svetovnih cen hrane takojšnje in resne posledice, saj se je po podatkih FAO število lačnih ljudi na svetu v letu 2009 povečalo na 1 milijardo, kar pomeni, da trenutno zaradi podhranjenosti in kronične lakote trpi vsaka šesta oseba,

| G. | ker zaradi lakote in revščine vsako leto umre več kot 40 milijonov ljudi, med njimi vsakih šest sekund tudi otrok; ker tak tok dogodkov po svetu neti nemire in izgrede ter dodatno destabilizira države in regije po vsem svetu; ker so se predstavniki iz 185 držav na svetovnem vrhunskem srečanju o hrani leta 1996 zavezali, da bodo do leta 2015 prepolovili število lačnih; ker družinski kmetovalci, pastirji in podeželski delavci predstavljajo več kot polovico svetovnega prebivalstva in so prve žrtve lakote, |
| --- | --- |

G.

ker zaradi lakote in revščine vsako leto umre več kot 40 milijonov ljudi, med njimi vsakih šest sekund tudi otrok; ker tak tok dogodkov po svetu neti nemire in izgrede ter dodatno destabilizira države in regije po vsem svetu; ker so se predstavniki iz 185 držav na svetovnem vrhunskem srečanju o hrani leta 1996 zavezali, da bodo do leta 2015 prepolovili število lačnih; ker družinski kmetovalci, pastirji in podeželski delavci predstavljajo več kot polovico svetovnega prebivalstva in so prve žrtve lakote,

| H. | ker podnebne spremembe močno vplivajo na kmetovanje, na primer v obliki manjšega pridelka zaradi pomanjkanja vode za lokalne kmetijske dejavnosti v najrevnejših državah, |
| --- | --- |

H.

ker podnebne spremembe močno vplivajo na kmetovanje, na primer v obliki manjšega pridelka zaradi pomanjkanja vode za lokalne kmetijske dejavnosti v najrevnejših državah,

| I. | ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje in omogoča preživljanje več kot 70 % delovne sile, v številnih afriških državah pa več kot 80 %, in so zaradi tega politike za razvoj podeželja nujne za učinkovito spopadanje z revščino in lakoto; ker Svetovna banka ocenjuje, da se z rastjo v kmetijskem sektorju dvakrat učinkoviteje zmanjšuje revščina kot z rastjo v drugih sektorjih, |
| --- | --- |

I.

ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje in omogoča preživljanje več kot 70 % delovne sile, v številnih afriških državah pa več kot 80 %, in so zaradi tega politike za razvoj podeželja nujne za učinkovito spopadanje z revščino in lakoto; ker Svetovna banka ocenjuje, da se z rastjo v kmetijskem sektorju dvakrat učinkoviteje zmanjšuje revščina kot z rastjo v drugih sektorjih,

| J. | ker Evropska unija zagotavlja več kot 50 % svetovne razvojne pomoči, vključno s prispevki držav članic; ker to potrjujejo tudi sedanji prispevki prek instrumentov ES (približno 1,8 milijarde EUR: 1 milijarda EUR v okviru novega instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju, preostanek pa prek obstoječih instrumentov razvojne in človekoljubne pomoči), |
| --- | --- |

J.

ker Evropska unija zagotavlja več kot 50 % svetovne razvojne pomoči, vključno s prispevki držav članic; ker to potrjujejo tudi sedanji prispevki prek instrumentov ES (približno 1,8 milijarde EUR: 1 milijarda EUR v okviru novega instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju, preostanek pa prek obstoječih instrumentov razvojne in človekoljubne pomoči),

| K. | ker se čedalje večji delež izkrčenih zemljišč in kmetijskih virov uporablja za pridelavo krme za živali, mesa in biomase za agrogorivo, kar je v precejšnji meri pripomoglo k špekulacijam s kmetijskimi proizvodi na svetovni ravni, |
| --- | --- |

K.

ker se čedalje večji delež izkrčenih zemljišč in kmetijskih virov uporablja za pridelavo krme za živali, mesa in biomase za agrogorivo, kar je v precejšnji meri pripomoglo k špekulacijam s kmetijskimi proizvodi na svetovni ravni,

| 1. | poudarja, da število ljudi, ki trpijo zaradi lakote in revščine, presega milijardo in da je to nesprejemljiv udarec za življenja šestine svetovnega prebivalstva; opozarja, da so kriza zaradi pomanjkanja hrane ter finančna in gospodarska kriza, poleg drugih dejavnikov, pred kratkim še dodatno okrepile učinke dolgotrajnega nezadostnega vlaganja v kmetijstvo in razvoj podeželja in da dosedanja prizadevanja ne izpolnjujejo razvojnih ciljev tisočletja; opozarja, da so potrebni skupni ukrepi, s katerimi bi obrnili ta trend in v okviru nacionalne varnosti preskrbe s hrano postopoma uresničili pravico do ustrezne hrane; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da število ljudi, ki trpijo zaradi lakote in revščine, presega milijardo in da je to nesprejemljiv udarec za življenja šestine svetovnega prebivalstva; opozarja, da so kriza zaradi pomanjkanja hrane ter finančna in gospodarska kriza, poleg drugih dejavnikov, pred kratkim še dodatno okrepile učinke dolgotrajnega nezadostnega vlaganja v kmetijstvo in razvoj podeželja in da dosedanja prizadevanja ne izpolnjujejo razvojnih ciljev tisočletja; opozarja, da so potrebni skupni ukrepi, s katerimi bi obrnili ta trend in v okviru nacionalne varnosti preskrbe s hrano postopoma uresničili pravico do ustrezne hrane;

| 2. | poudarja, da ima vsakdo pravico dostopa do dovolj varne in energijsko bogate hrane; poziva k oblikovanju sveta, ki ne pozna lakote, in poudarja, da je treba za dejanski boj proti lakoti oblikovati celovite politike, ki bodo pospešile trajnostno kmetovanje in sisteme za pridelavo hrane ter tako izboljšale možnosti držav v razvoju, da preskrbijo svoje prebivalce; poziva države, naj izvajajo „Prostovoljne smernice za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne varnosti preskrbe s hrano“, ki jih je oblikovala FAO, in podpira praktično uporabo teh smernic na podlagi načel sodelovanja, preglednosti in odgovornosti; pozdravlja glavne zaveze z vrhunskega srečanja v Rimu, a je hkrati razočaran nad pomanjkanjem posebnih obvez o financiranju in skromno udeležbo visokih predstavnikov skupine G8; v zvezi s tem poziva vse države članice, naj podvojijo svojo zavezanost prvemu razvojnemu cilju tisočletja (prepolovitev števila lačnih do leta 2015) in potrdijo svetovni cilj izkoreninjenja lakote in podhranjenosti do leta 2025 oziroma čim prej; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da ima vsakdo pravico dostopa do dovolj varne in energijsko bogate hrane; poziva k oblikovanju sveta, ki ne pozna lakote, in poudarja, da je treba za dejanski boj proti lakoti oblikovati celovite politike, ki bodo pospešile trajnostno kmetovanje in sisteme za pridelavo hrane ter tako izboljšale možnosti držav v razvoju, da preskrbijo svoje prebivalce; poziva države, naj izvajajo „Prostovoljne smernice za postopno uresničitev pravice do zadostne hrane v okviru nacionalne varnosti preskrbe s hrano“, ki jih je oblikovala FAO, in podpira praktično uporabo teh smernic na podlagi načel sodelovanja, preglednosti in odgovornosti; pozdravlja glavne zaveze z vrhunskega srečanja v Rimu, a je hkrati razočaran nad pomanjkanjem posebnih obvez o financiranju in skromno udeležbo visokih predstavnikov skupine G8; v zvezi s tem poziva vse države članice, naj podvojijo svojo zavezanost prvemu razvojnemu cilju tisočletja (prepolovitev števila lačnih do leta 2015) in potrdijo svetovni cilj izkoreninjenja lakote in podhranjenosti do leta 2025 oziroma čim prej;

| 3. | poudarja pomen skupne kmetijske politike (SKP) kot sredstva za zanesljivo pridelavo hrane v Evropski uniji; meni, da je SKP od svojega začetka leta 1962 državljanom EU omogočila zanesljivo preskrbo s hrano, poleg tega pa tudi varovanje in krepitev podeželskega okolja, standardi EU za proizvodnjo hrane pa so najvišji na svetu; poudarja, da mora kmetijstvo v Skupnosti tudi v prihodnosti ohraniti takšno vlogo; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen skupne kmetijske politike (SKP) kot sredstva za zanesljivo pridelavo hrane v Evropski uniji; meni, da je SKP od svojega začetka leta 1962 državljanom EU omogočila zanesljivo preskrbo s hrano, poleg tega pa tudi varovanje in krepitev podeželskega okolja, standardi EU za proizvodnjo hrane pa so najvišji na svetu; poudarja, da mora kmetijstvo v Skupnosti tudi v prihodnosti ohraniti takšno vlogo;

| 4. | poudarja, da cene kmetijskih proizvodov od leta 2007 močno nihajo in so od sredine 2007 do sredine 2008 strmo naraščale, temu pa je sledilo močno povišanje porabniških cen; opozarja, da je naglemu dvigu cen osnovnega blaga sledil hiter padec cen blaga na nevzdržno raven; je še naprej zaskrbljen, da bi lahko ob okrevanju svetovnega gospodarstva cene hrane spet nihale, saj mnogi strukturni problemi ostajajo nerešeni, med drugim pomanjkanje naložb in visoko povpraševanje v nekaterih regijah; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da cene kmetijskih proizvodov od leta 2007 močno nihajo in so od sredine 2007 do sredine 2008 strmo naraščale, temu pa je sledilo močno povišanje porabniških cen; opozarja, da je naglemu dvigu cen osnovnega blaga sledil hiter padec cen blaga na nevzdržno raven; je še naprej zaskrbljen, da bi lahko ob okrevanju svetovnega gospodarstva cene hrane spet nihale, saj mnogi strukturni problemi ostajajo nerešeni, med drugim pomanjkanje naložb in visoko povpraševanje v nekaterih regijah;

| 5. | zaskrbljeno opazuje vedno višje cene kmetijske pridelave (npr. višje cene gnojil in semen ), zaradi katerih so se povišali stroški, za katere pa vsi kmetje (zlasti v živinoreji) niso prejeli enakega nadomestila, in znatno zmanjšale možnosti za povečanje dohodkov za kmete prek zvišanja cen osnovnih dobrin, s čimer se manjša spodbuda za povečanje trajnostne pridelave; je zaskrbljen, ker bi lahko precejšnje povišanje stroškov kmetijske pridelave povzročilo manjšo porabo in morebiti tudi manjšo pridelavo, kar bi še povečalo krizo s preskrbo hrane v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

5.

zaskrbljeno opazuje vedno višje cene kmetijske pridelave (npr. višje cene gnojil in semen ), zaradi katerih so se povišali stroški, za katere pa vsi kmetje (zlasti v živinoreji) niso prejeli enakega nadomestila, in znatno zmanjšale možnosti za povečanje dohodkov za kmete prek zvišanja cen osnovnih dobrin, s čimer se manjša spodbuda za povečanje trajnostne pridelave; je zaskrbljen, ker bi lahko precejšnje povišanje stroškov kmetijske pridelave povzročilo manjšo porabo in morebiti tudi manjšo pridelavo, kar bi še povečalo krizo s preskrbo hrane v Evropi in svetu;

| 6. | opozarja, da je bilo zaradi nihanja cen v zadnjih letih, tako najvišjih kot najnižjih stanj, zagotavljanje varne preskrbe s hrano še posebej negotovo; poudarja, da bodo kmetje ustavili pridelavo, če ne bodo prejeli pravičnega plačila za svoje pridelke; ponovno potrjuje, da kmetije v EU glede na svetovno proizvodnjo pridelajo med 17 in 30 odstotkov pšenice, mleka in govedine; poudarja, da bo v prihodnjih letih ohranjanje donosnih kmetij v Evropski uniji izjemno pomembno za preskrbo s hrano v EU in svetu; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je bilo zaradi nihanja cen v zadnjih letih, tako najvišjih kot najnižjih stanj, zagotavljanje varne preskrbe s hrano še posebej negotovo; poudarja, da bodo kmetje ustavili pridelavo, če ne bodo prejeli pravičnega plačila za svoje pridelke; ponovno potrjuje, da kmetije v EU glede na svetovno proizvodnjo pridelajo med 17 in 30 odstotkov pšenice, mleka in govedine; poudarja, da bo v prihodnjih letih ohranjanje donosnih kmetij v Evropski uniji izjemno pomembno za preskrbo s hrano v EU in svetu;

| 7. | opozarja na dolgoročne strukturne razloge za nedavni porast cen osnovnih kmetijskih proizvodov, vključno z nenehno rastočim svetovnim povpraševanjem in vztrajnim zmanjševanjem naložb v kmetijsko proizvodnjo; ugotavlja, da so med temi dejavniki višje cene energije, zlasti cena nafte, močno vplivale na svetovno kmetijsko proizvodnjo (in sicer so se povišali stroški kmetijske proizvodnje in distribucije hrane) in na pogostost kriz zaradi pomanjkanja hrane v revnih državah (zaradi višjih stroškov prevoza v teh državah); |
| --- | --- |

7.

opozarja na dolgoročne strukturne razloge za nedavni porast cen osnovnih kmetijskih proizvodov, vključno z nenehno rastočim svetovnim povpraševanjem in vztrajnim zmanjševanjem naložb v kmetijsko proizvodnjo; ugotavlja, da so med temi dejavniki višje cene energije, zlasti cena nafte, močno vplivale na svetovno kmetijsko proizvodnjo (in sicer so se povišali stroški kmetijske proizvodnje in distribucije hrane) in na pogostost kriz zaradi pomanjkanja hrane v revnih državah (zaradi višjih stroškov prevoza v teh državah);

| 8. | upošteva, da bo morala proizvodnja narasti za 70 %, da bo mogoče nahraniti svetovno prebivalstvo, ki bo po pričakovanjih leta 2050 preseglo 9 milijard; poudarja, da se več kot 860 milijonov ljudi na svetu spopada s kronično lakoto; ugotavlja, da bi se utegnilo po predvidevanjih Svetovne banke v primerjavi z letom 2008 zaradi višjih cen hrane ter trenutne krize na področju goriva in preskrbe s hrano še dodatnih 130–155 milijonov ljudi znajti v še hujši revščini; |
| --- | --- |

8.

upošteva, da bo morala proizvodnja narasti za 70 %, da bo mogoče nahraniti svetovno prebivalstvo, ki bo po pričakovanjih leta 2050 preseglo 9 milijard; poudarja, da se več kot 860 milijonov ljudi na svetu spopada s kronično lakoto; ugotavlja, da bi se utegnilo po predvidevanjih Svetovne banke v primerjavi z letom 2008 zaradi višjih cen hrane ter trenutne krize na področju goriva in preskrbe s hrano še dodatnih 130–155 milijonov ljudi znajti v še hujši revščini;

| 9. | meni, da bi morala skupna kmetijska politika ostati temelj politike EU za varno preskrbo s hrano in da jo je treba še bolj prilagoditi vprašanjem varne preskrbe s hrano v Evropi in na svetovni ravni; spričo izjemnega nihanja cen blaga in posledično prihodkov kmetij svari pred umikom tržnih podpornih ukrepov in zmanjšanjem plačil v podporo kmetijam; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala skupna kmetijska politika ostati temelj politike EU za varno preskrbo s hrano in da jo je treba še bolj prilagoditi vprašanjem varne preskrbe s hrano v Evropi in na svetovni ravni; spričo izjemnega nihanja cen blaga in posledično prihodkov kmetij svari pred umikom tržnih podpornih ukrepov in zmanjšanjem plačil v podporo kmetijam;

| 10. | poudarja pomen mednarodnega sodelovanja in solidarnosti, pa tudi potrebe po preprečitvi enostranskih ukrepov, ki niso v skladu z mednarodnim pravom in Ustanovno listino OZN ter ogrožajo varnost preskrbe s hrano; poziva k sprejemu uravnoteženih trgovinskih sporazumov, saj so bistvena prvina svetovnega odziva za zagotavljanje varne preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen mednarodnega sodelovanja in solidarnosti, pa tudi potrebe po preprečitvi enostranskih ukrepov, ki niso v skladu z mednarodnim pravom in Ustanovno listino OZN ter ogrožajo varnost preskrbe s hrano; poziva k sprejemu uravnoteženih trgovinskih sporazumov, saj so bistvena prvina svetovnega odziva za zagotavljanje varne preskrbe s hrano;

| 11. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj med pogajanji v Köbenhavnu obravnavajo tudi pravične finančne mehanizme in koncepte za porazdelitev bremena zaradi prilagajanja podnebnim spremembam, pri čemer naj posebno pozornost namenijo podpori podnebju prijaznih načinov kmetovanja kot usklajenemu orodju za boj proti lakoti, prav tako naj sprejmejo usklajene ukrepe za zaustavitev nadaljnjega poslabšanja rodovitnosti tal in biotske raznovrstnosti, ki sta bistvena elementa sistemov za pridelavo hrane, povečajo splošno učinkovitost in zmanjšajo izgube v svetovnih prehrambenih verigah ter izboljšajo dostop do lokalnih trgov; |
| --- | --- |

11.

odločno poziva Komisijo in države članice, naj med pogajanji v Köbenhavnu obravnavajo tudi pravične finančne mehanizme in koncepte za porazdelitev bremena zaradi prilagajanja podnebnim spremembam, pri čemer naj posebno pozornost namenijo podpori podnebju prijaznih načinov kmetovanja kot usklajenemu orodju za boj proti lakoti, prav tako naj sprejmejo usklajene ukrepe za zaustavitev nadaljnjega poslabšanja rodovitnosti tal in biotske raznovrstnosti, ki sta bistvena elementa sistemov za pridelavo hrane, povečajo splošno učinkovitost in zmanjšajo izgube v svetovnih prehrambenih verigah ter izboljšajo dostop do lokalnih trgov;

| 12. | se strinja s stališčem Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO), da so zaradi vse višjih cen hrane najbolj prizadete neto uvoznice hrane, veliko teh držav pa je med najmanj razvitimi na svetu; ponovno poudarja, da sta revščina in odvisnost od uvoza hrane vodilna vzroka za nezanesljivo preskrbo s hrano; se zaveda, da se na mednarodnih trgih dejansko trguje le z majhnim odstotkom svetovne proizvodnje hrane, ki vedno pogosteje izvira iz majhnega števila držav izvoznic; |
| --- | --- |

12.

se strinja s stališčem Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO), da so zaradi vse višjih cen hrane najbolj prizadete neto uvoznice hrane, veliko teh držav pa je med najmanj razvitimi na svetu; ponovno poudarja, da sta revščina in odvisnost od uvoza hrane vodilna vzroka za nezanesljivo preskrbo s hrano; se zaveda, da se na mednarodnih trgih dejansko trguje le z majhnim odstotkom svetovne proizvodnje hrane, ki vedno pogosteje izvira iz majhnega števila držav izvoznic;

| 13. | je zaskrbljen nad sedanjo svetovno finančno krizo, zaradi katere bi se lahko zmanjšala finančna sredstva, namenjena kmetijstvu; poziva Komisijo, naj preuči učinke finančne krize na kmetijski sektor ter obravnava predloge za zagotovitev stabilnosti sektorja, tudi glede dostopa do posojil in jamstev za kredite; opozarja na dejstvo, da je kriza zaradi pomanjkanja hrane tesno povezana s finančno krizo, pri čemer je mogoče, da so likvidnostne injekcije centralnih bank, s katerimi so želele preprečiti stečaje, povečale špekulativne naložbe v blago; poziva Mednarodni denarni sklad in Forum za finančno stabilnost, naj ocenita ta stranski učinek in ga upoštevata pri predlogih za globalne rešitve; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen nad sedanjo svetovno finančno krizo, zaradi katere bi se lahko zmanjšala finančna sredstva, namenjena kmetijstvu; poziva Komisijo, naj preuči učinke finančne krize na kmetijski sektor ter obravnava predloge za zagotovitev stabilnosti sektorja, tudi glede dostopa do posojil in jamstev za kredite; opozarja na dejstvo, da je kriza zaradi pomanjkanja hrane tesno povezana s finančno krizo, pri čemer je mogoče, da so likvidnostne injekcije centralnih bank, s katerimi so želele preprečiti stečaje, povečale špekulativne naložbe v blago; poziva Mednarodni denarni sklad in Forum za finančno stabilnost, naj ocenita ta stranski učinek in ga upoštevata pri predlogih za globalne rešitve;

| 14. | meni, da je lahko skupna kmetijska politika pomemben dejavnik politike EU za varnost preskrbe s hrano danes in po letu 2013 in da mora odigrati pomembno vlogo v razvojni politiki, zlasti pri zunanji politiki za varnost preskrbe s hrano; meni, da so delujoči ekosistemi, plodna tla, stabilni vodni viri in raznoliko podeželsko gospodarstvo nujno potrebni za dolgoročno varnost preskrbe s hrano; meni tudi, da lahko skupna kmetijska politika poleg tega, da zagotavlja proizvodnjo hrane v Evropski uniji, prispeva k reševanju povečanega povpraševanja po hrani po vsem svetu, ne da bi izkrivila razmere na trgu; zahteva ukrepe, s katerimi bi stabilizirali lokalne in regionalne sisteme kmetovanja, ki temeljijo na trajnostnih načinih kmetovanja in zagotavljajo strateške zaloge hrane; |
| --- | --- |

14.

meni, da je lahko skupna kmetijska politika pomemben dejavnik politike EU za varnost preskrbe s hrano danes in po letu 2013 in da mora odigrati pomembno vlogo v razvojni politiki, zlasti pri zunanji politiki za varnost preskrbe s hrano; meni, da so delujoči ekosistemi, plodna tla, stabilni vodni viri in raznoliko podeželsko gospodarstvo nujno potrebni za dolgoročno varnost preskrbe s hrano; meni tudi, da lahko skupna kmetijska politika poleg tega, da zagotavlja proizvodnjo hrane v Evropski uniji, prispeva k reševanju povečanega povpraševanja po hrani po vsem svetu, ne da bi izkrivila razmere na trgu; zahteva ukrepe, s katerimi bi stabilizirali lokalne in regionalne sisteme kmetovanja, ki temeljijo na trajnostnih načinih kmetovanja in zagotavljajo strateške zaloge hrane;

| 15. | meni, da je finančni instrument za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju nujen prvi korak k reševanju takojšnjih potreb tistih, ki jih je kriza zaradi pomanjkanja hrane najbolj prizadela; meni, da bi morala Komisija opraviti revizijo porabe denarja ter zagotoviti njegovo trajnostno porabo na področjih, na katerih so potrebe največje, ter da bi morala Parlamentu redno posredovati poročila; |
| --- | --- |

15.

meni, da je finančni instrument za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju nujen prvi korak k reševanju takojšnjih potreb tistih, ki jih je kriza zaradi pomanjkanja hrane najbolj prizadela; meni, da bi morala Komisija opraviti revizijo porabe denarja ter zagotoviti njegovo trajnostno porabo na področjih, na katerih so potrebe največje, ter da bi morala Parlamentu redno posredovati poročila;

| 16. | poziva Komisijo, naj okrepi svoje sedanje programe za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano v Evropi in po svetu; poziva k povečanju sredstev, namenjenih tematskemu programu za varnost preskrbe s hrano (2007–2010), za katerega je sedaj na voljo 925 milijonov EUR za celotno programsko obdobje; poziva Komisijo, naj pripravi celovito oceno učinka politik in programov EU na področju kmetijstva, razvoja in trgovine, da bi zagotovili skladen, trajnostni pristop politike k svetovni varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj okrepi svoje sedanje programe za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano v Evropi in po svetu; poziva k povečanju sredstev, namenjenih tematskemu programu za varnost preskrbe s hrano (2007–2010), za katerega je sedaj na voljo 925 milijonov EUR za celotno programsko obdobje; poziva Komisijo, naj pripravi celovito oceno učinka politik in programov EU na področju kmetijstva, razvoja in trgovine, da bi zagotovili skladen, trajnostni pristop politike k svetovni varnosti preskrbe s hrano;

| 17. | ponovno poudarja, da je varnost preskrbe s hrano odgovornost držav in da mora biti vsak načrt za reševanje izziva varne preskrbe s hrano premišljen, usklajen, zasnovan in voden na državni ravni, prav tako pa mora temeljiti na posvetu z vsemi ključnimi interesnimi skupinami; poudarja, da je varnost preskrbe s hrano prednostna naloga, njena pomembnost pa bi morala biti izražena v nacionalnih programih in proračunih; poudarja tudi, da je dobro upravljanje ključnega pomena in da se je treba spopasti s korupcijo na nacionalni ravni; meni, da mora boj proti lakoti temeljiti na priznavanju pravice do neodvisnosti pri preskrbi s hrano, ki je opredeljena kot zmožnost države ali regije, da demokratično izvaja lastne politike, prednostne naloge in strategije glede kmetijstva in prehrane; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja, da je varnost preskrbe s hrano odgovornost držav in da mora biti vsak načrt za reševanje izziva varne preskrbe s hrano premišljen, usklajen, zasnovan in voden na državni ravni, prav tako pa mora temeljiti na posvetu z vsemi ključnimi interesnimi skupinami; poudarja, da je varnost preskrbe s hrano prednostna naloga, njena pomembnost pa bi morala biti izražena v nacionalnih programih in proračunih; poudarja tudi, da je dobro upravljanje ključnega pomena in da se je treba spopasti s korupcijo na nacionalni ravni; meni, da mora boj proti lakoti temeljiti na priznavanju pravice do neodvisnosti pri preskrbi s hrano, ki je opredeljena kot zmožnost države ali regije, da demokratično izvaja lastne politike, prednostne naloge in strategije glede kmetijstva in prehrane;

| 18. | meni, da so stalne raziskave trajnostnih sistemov kmetovanja bistvenega pomena; poudarja pomen javno financiranih raziskovalnih programov, tehnološke platforme EU za ekološke kmetijske raziskave in sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj; poziva k izvajanju programov za prenos tehnologije v države v razvoju, kjer je to mogoče; poziva vlade držav članic FAO, naj upoštevajo priporočila mednarodnega sveta IAASTD o zamenjavi pristopov k prenosu tehnologije od zgoraj navzdol s participativnimi in inovativnimi pristopi od spodaj navzgor, ki se bodo osredotočali na kmete; |
| --- | --- |

18.

meni, da so stalne raziskave trajnostnih sistemov kmetovanja bistvenega pomena; poudarja pomen javno financiranih raziskovalnih programov, tehnološke platforme EU za ekološke kmetijske raziskave in sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj; poziva k izvajanju programov za prenos tehnologije v države v razvoju, kjer je to mogoče; poziva vlade držav članic FAO, naj upoštevajo priporočila mednarodnega sveta IAASTD o zamenjavi pristopov k prenosu tehnologije od zgoraj navzdol s participativnimi in inovativnimi pristopi od spodaj navzgor, ki se bodo osredotočali na kmete;

| 19. | meni, da v državah v razvoju večjo kmetijsko proizvodnjo resno ovira pomanjkljiv dostop malih kmetov do posojil in mikrokreditov za naložbe v semena, gnojila in namakalne sisteme; nadalje opozarja na vprašanje jamstev za posojila, ki v večini primerov niso mogoča; poziva Evropsko investicijsko banko, naj preuči, kako oblikovati programe, s katerimi bi lokalnim proizvajalcem hrane v državah v razvoju pomagali z jamstvi za posojila, da se omogoči dostop do kreditov in mikrokreditov; |
| --- | --- |

19.

meni, da v državah v razvoju večjo kmetijsko proizvodnjo resno ovira pomanjkljiv dostop malih kmetov do posojil in mikrokreditov za naložbe v semena, gnojila in namakalne sisteme; nadalje opozarja na vprašanje jamstev za posojila, ki v večini primerov niso mogoča; poziva Evropsko investicijsko banko, naj preuči, kako oblikovati programe, s katerimi bi lokalnim proizvajalcem hrane v državah v razvoju pomagali z jamstvi za posojila, da se omogoči dostop do kreditov in mikrokreditov;

| 20. | je sklenil, da se ustanovi stalna delovna skupina na visoki ravni o prispevku EU k doseganju svetovne varnosti preskrbe s hrano, da bi določili skupen pristop h glavnim izzivom na področju trajnostnega kmetijstva, ribištva in razvoja podeželja, ki jih je opredelila Komisija; |
| --- | --- |

20.

je sklenil, da se ustanovi stalna delovna skupina na visoki ravni o prispevku EU k doseganju svetovne varnosti preskrbe s hrano, da bi določili skupen pristop h glavnim izzivom na področju trajnostnega kmetijstva, ribištva in razvoja podeželja, ki jih je opredelila Komisija;

| 21. | ugotavlja, da je svetovna kriza zaradi pomanjkanja hrane ena največjih groženj miru in varnosti po svetu; v zvezi s tem pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da bi raziskala načine za reševanje vprašanja zanesljive svetovne preskrbe s hrano; poziva države članice, naj podprejo take pobude na nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je svetovna kriza zaradi pomanjkanja hrane ena največjih groženj miru in varnosti po svetu; v zvezi s tem pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da bi raziskala načine za reševanje vprašanja zanesljive svetovne preskrbe s hrano; poziva države članice, naj podprejo take pobude na nacionalni in lokalni ravni;

| 22. | poudarja, da to, da tuji vlagatelji kupujejo kmetijska zemljišča, zlasti v Afriki, ne vpliva nujno slabo na lokalno varnost preskrbe s hrano niti ne vodi v netrajnostno rabo zemljišč; poudarja, da so lahko učinki tudi pozitivni, saj utegnejo biti zemljišča uporabljena za pridelavo; odločno poziva FAO in države članice, naj si prizadevajo za skupna pravila in zakonodajne pobude, s katerimi bi priznali, da imajo prebivalci posameznih držav pravico do nadzora nad kmetijskimi zemljišči in drugimi naravnimi viri, izjemno pomembnimi za njihovo varno preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da to, da tuji vlagatelji kupujejo kmetijska zemljišča, zlasti v Afriki, ne vpliva nujno slabo na lokalno varnost preskrbe s hrano niti ne vodi v netrajnostno rabo zemljišč; poudarja, da so lahko učinki tudi pozitivni, saj utegnejo biti zemljišča uporabljena za pridelavo; odločno poziva FAO in države članice, naj si prizadevajo za skupna pravila in zakonodajne pobude, s katerimi bi priznali, da imajo prebivalci posameznih držav pravico do nadzora nad kmetijskimi zemljišči in drugimi naravnimi viri, izjemno pomembnimi za njihovo varno preskrbo s hrano;

| 23. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

23.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 621.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0229.

(3)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 201.

(4)  UL L 354, 31.12.2008, str. 62.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0006.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/74

---

Četrtek, 26. novembra 2009Nikaragva

P7_TA(2009)0103

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o Nikaragvi

2010/C 285 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Nikaragvi, zlasti resolucije z dne 18. decembra 2008 o napadih na zagovornike človekovih pravic, o državljanskih svoboščinah in o demokraciji v Nikaragvi (1),

ob upoštevanju sporazuma o političnem dialogu in sodelovanju z dne 15. decembra 2003 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo na drugi strani ter okvirnega sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kostariko, Salvadorjem, Gvatemalo, Hondurasom, Nikaragvo in Panamo (2),

ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic iz junija 2004,

ob upoštevanju poročil skupine strokovnjakov iz EU o lokalnih volitvah v Nikaragvi, ki so potekale dne 9. novembra 2008,

ob upoštevanju izjav komisarke Benite Ferrero-Waldner o dogodkih v Nikaragvi, ki so sledili lokalnim volitvam 9. novembra 2008,

ob upoštevanju potekajočih pogajanj o podpisu pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in srednjeameriškimi državami,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Medameriška tiskovna agencija (IAPA) izrazila zaskrbljenost zaradi vrste ukrepov in izjav nikaragovske vlade, ki v tej državi omejujejo svobodo tiska, |
| --- | --- |

A.

ker je Medameriška tiskovna agencija (IAPA) izrazila zaskrbljenost zaradi vrste ukrepov in izjav nikaragovske vlade, ki v tej državi omejujejo svobodo tiska,

| B. | ker v skladu s členom 147 Ustave Nikaragve, ki je bil vstavljen leta 1995, ni mogoče kandidirati za drugi zaporedni predsedniški mandat in ker želi predsednik Ortega nezakonito obiti to določbo, da bi se lahko na volitvah leta 2011 potegoval za svoj drugi mandat, |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 147 Ustave Nikaragve, ki je bil vstavljen leta 1995, ni mogoče kandidirati za drugi zaporedni predsedniški mandat in ker želi predsednik Ortega nezakonito obiti to določbo, da bi se lahko na volitvah leta 2011 potegoval za svoj drugi mandat,

| C. | ker se lahko o ustavni reformi izreče samo zakonodajalec in ker vladajoča stranka Sandinistična nacionalna osvobodilna fronta (FSLN) nima potrebne dvotretjinske večine, |
| --- | --- |

C.

ker se lahko o ustavni reformi izreče samo zakonodajalec in ker vladajoča stranka Sandinistična nacionalna osvobodilna fronta (FSLN) nima potrebne dvotretjinske večine,

| D. | ker se je vrhovno sodišče Nikaragve 19. oktobra 2009 sestalo ponoči, brez navzočnosti treh od šestih sodnikov, ki niso prejeli vabila in so jih nadomestili trije provladni sodniki, in soglasno razsodilo, da je člen 147 ustave neizvršljiv, |
| --- | --- |

D.

ker se je vrhovno sodišče Nikaragve 19. oktobra 2009 sestalo ponoči, brez navzočnosti treh od šestih sodnikov, ki niso prejeli vabila in so jih nadomestili trije provladni sodniki, in soglasno razsodilo, da je člen 147 ustave neizvršljiv,

| E. | ker so vse opozicijske politične stranke, zastopane v parlamentu, in predstavniki mnogih združenj civilne združbe, pravnikov in nevladnih organizacij to sodno izjavo zavrnili kot nezakonito in se strinjali, da si bodo skupaj prizadevali za zaščito demokracije in spoštovanja načel pravne države v Nikaragvi, |
| --- | --- |

E.

ker so vse opozicijske politične stranke, zastopane v parlamentu, in predstavniki mnogih združenj civilne združbe, pravnikov in nevladnih organizacij to sodno izjavo zavrnili kot nezakonito in se strinjali, da si bodo skupaj prizadevali za zaščito demokracije in spoštovanja načel pravne države v Nikaragvi,

| F. | ker so to sodno izjavo takoj pozdravile države članice Bolivarske zveze za narode naše Amerike (ALBA), |
| --- | --- |

F.

ker so to sodno izjavo takoj pozdravile države članice Bolivarske zveze za narode naše Amerike (ALBA),

| G. | ker so delegaciji skupine Liberalne internacionale med obiskom v Nikaragvi grozili in jo zmerjali, njenemu predsedniku Johannesu Cornelisu Van Baalnu, poslancu Evropskega parlamenta, pa so sandinistične oblasti zagrozile z izgonom iz Nikaragve in ga razglasile kot persono non grato, |
| --- | --- |

G.

ker so delegaciji skupine Liberalne internacionale med obiskom v Nikaragvi grozili in jo zmerjali, njenemu predsedniku Johannesu Cornelisu Van Baalnu, poslancu Evropskega parlamenta, pa so sandinistične oblasti zagrozile z izgonom iz Nikaragve in ga razglasile kot persono non grato,

| H. | ker se je po domnevnih goljufijah na lokalnih volitvah leta 2008 stanje demokracije v Nikaragvi poslabšalo in so bile organizacije za varstvo človekovih pravic in njihovi člani ter novinarji in predstavniki medijev tarča številnih napadov in nadlegovanja, ki jih izvajajo posamezniki, politične sile in organi, povezani z državnimi oblastmi, |
| --- | --- |

H.

ker se je po domnevnih goljufijah na lokalnih volitvah leta 2008 stanje demokracije v Nikaragvi poslabšalo in so bile organizacije za varstvo človekovih pravic in njihovi člani ter novinarji in predstavniki medijev tarča številnih napadov in nadlegovanja, ki jih izvajajo posamezniki, politične sile in organi, povezani z državnimi oblastmi,

| I. | ker mora biti razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države, pa tudi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, sestavni del zunanje politike Evropske unije, |
| --- | --- |

I.

ker mora biti razvoj in utrjevanje demokracije in pravne države, pa tudi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, sestavni del zunanje politike Evropske unije,

| J. | ker Evropska unija in njene partnerice pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami, ki vsebujejo določbo o človekovih pravicah, prevzamejo odgovornost za spoštovanje mednarodnih standardov na področju človekovih pravic in ker so te določbe nujno vzajemne, |
| --- | --- |

J.

ker Evropska unija in njene partnerice pri sklepanju sporazumov s tretjimi državami, ki vsebujejo določbo o človekovih pravicah, prevzamejo odgovornost za spoštovanje mednarodnih standardov na področju človekovih pravic in ker so te določbe nujno vzajemne,

| K. | ker bi morala Evropska unija bolje nadzorovati porabo sredstev, namenjenih razvojnim projektom v Nikaragvi, in zagotoviti, da denar ne pride v roke sandinistov, |
| --- | --- |

K.

ker bi morala Evropska unija bolje nadzorovati porabo sredstev, namenjenih razvojnim projektom v Nikaragvi, in zagotoviti, da denar ne pride v roke sandinistov,

| L. | ker imajo Združeni narodi, Evropska unija, Združene države in več nikaragovskih nevladnih organizacij pomisleke zaradi pomanjkanja preglednosti zadnjih volitev, |
| --- | --- |

L.

ker imajo Združeni narodi, Evropska unija, Združene države in več nikaragovskih nevladnih organizacij pomisleke zaradi pomanjkanja preglednosti zadnjih volitev,

| 1. | obžaluje, da so bile organizacije za varstvo človekovih pravic in njihovi člani ter novinarji in predstavniki medijev tarča številnih napadov in nadlegovanja, ki jih izvajajo posamezniki, politične sile in organi, povezani z državnimi oblastmi; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da so bile organizacije za varstvo človekovih pravic in njihovi člani ter novinarji in predstavniki medijev tarča številnih napadov in nadlegovanja, ki jih izvajajo posamezniki, politične sile in organi, povezani z državnimi oblastmi;

| 2. | obsoja ustavne spremembe, ki pomenijo kršitev nikaragovskega ustavnega reda, zlasti uporabo pravno vprašljivega ravnanja vlade Nikaragve, v katerega so bili vpleteni provladni sodniki na vrhovnem sodišču; |
| --- | --- |

2.

obsoja ustavne spremembe, ki pomenijo kršitev nikaragovskega ustavnega reda, zlasti uporabo pravno vprašljivega ravnanja vlade Nikaragve, v katerega so bili vpleteni provladni sodniki na vrhovnem sodišču;

| 3. | poziva predsednika Ortego, naj spoštuje nikaragovsko ustavo, ki prepoveduje predsedniku dva zaporedna predsedniška mandata, in opozarja, da se o ustavni reformi lahko izreče samo zakonodajalec in da to nikakor ni v pristojnosti sodišč; |
| --- | --- |

3.

poziva predsednika Ortego, naj spoštuje nikaragovsko ustavo, ki prepoveduje predsedniku dva zaporedna predsedniška mandata, in opozarja, da se o ustavni reformi lahko izreče samo zakonodajalec in da to nikakor ni v pristojnosti sodišč;

| 4. | meni, da odnos predsednika Ortege kaže, da ima le malo razumevanja in spoštovanja do demokracije in načel pravne države ter uveljavljanja osnovnih temeljnih pravic, kot je pravica do izražanja in političnega združevanja; |
| --- | --- |

4.

meni, da odnos predsednika Ortege kaže, da ima le malo razumevanja in spoštovanja do demokracije in načel pravne države ter uveljavljanja osnovnih temeljnih pravic, kot je pravica do izražanja in političnega združevanja;

| 5. | podpira vse tiste v Nikaragvi, ki nasprotujejo temu, da oblasti kršijo ustavni red, in zahteva takojšnjo ponovno vzpostavitev tega reda in razveljavitev sodbe z dne 19. oktobra 2009; |
| --- | --- |

5.

podpira vse tiste v Nikaragvi, ki nasprotujejo temu, da oblasti kršijo ustavni red, in zahteva takojšnjo ponovno vzpostavitev tega reda in razveljavitev sodbe z dne 19. oktobra 2009;

| 6. | obsoja in obžaluje grožnje, žalitve in ustrahovanje, ki so jih utrpeli člani delegacije Liberalne internacionale pod vodstvom poslanca Evropskega parlamenta Johannesa Cornelisa van Baalna, in izraža solidarnost z njimi; |
| --- | --- |

6.

obsoja in obžaluje grožnje, žalitve in ustrahovanje, ki so jih utrpeli člani delegacije Liberalne internacionale pod vodstvom poslanca Evropskega parlamenta Johannesa Cornelisa van Baalna, in izraža solidarnost z njimi;

| 7. | obžaluje način izvedbe lokalnih volitev 9. novembra 2008, ko je vlada Nikaragve poskušala diskvalificirati opozicijske politične stranke in je prišlo tudi do veliko nepravilnosti in obtožb goljufije, neodvisni tuji in domači opazovalci volitev pa niso dobili akreditacije; poziva Komisijo, naj na naslednje predsedniške volitve napoti misijo EU za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

7.

obžaluje način izvedbe lokalnih volitev 9. novembra 2008, ko je vlada Nikaragve poskušala diskvalificirati opozicijske politične stranke in je prišlo tudi do veliko nepravilnosti in obtožb goljufije, neodvisni tuji in domači opazovalci volitev pa niso dobili akreditacije; poziva Komisijo, naj na naslednje predsedniške volitve napoti misijo EU za opazovanje volitev;

| 8. | obžaluje, da se Organizaciji ameriških držav, ki je običajno zelo dejavna glede drugih problematičnih zadev po svetu, ni zdelo potrebno izraziti stališča o jasni kršitvi ustavnega reda ene od svojih držav članic; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da se Organizaciji ameriških držav, ki je običajno zelo dejavna glede drugih problematičnih zadev po svetu, ni zdelo potrebno izraziti stališča o jasni kršitvi ustavnega reda ene od svojih držav članic;

| 9. | poudarja, da je treba med pogajanji o partnerskem sporazumu med Evropsko unijo in državami Srednje Amerike Nikaragvo opozoriti na spoštovanje načel pravne države, demokracije in človekovih pravic, ki jih zagovarja in spodbuja Evropska unija; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba med pogajanji o partnerskem sporazumu med Evropsko unijo in državami Srednje Amerike Nikaragvo opozoriti na spoštovanje načel pravne države, demokracije in človekovih pravic, ki jih zagovarja in spodbuja Evropska unija;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, srednjeameriškemu parlamentu ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve in njenemu vrhovnemu sodišču. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, srednjeameriškemu parlamentu ter vladi in parlamentu Republike Nikaragve in njenemu vrhovnemu sodišču.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0641.

(2)  UL L 63, 12.3.1999, str. 39.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/76

---

Četrtek, 26. novembra 2009Razmere v Laosu in Vietnamu

P7_TA(2009)0104

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o razmerah v Laosu in Vietnamu

2010/C 285 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju 15. vrhovnega srečanja Združenja držav jugovzhodne Azije (ASEAN), ki je potekalo od 23. do 25. oktobra 2009,

ob upoštevanju ustanovitve medvladne komisije ASEAN za človekove pravice 23. oktobra 2009,

ob upoštevanju letnega poročila EU o človekovih pravicah za leto 2008,

ob upoštevanju potekajočih pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Vietnamom ter dialoga med EU in vietnamsko vlado o človekovih pravicah, ki poteka dvakrat letno,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Laosu, zlasti tiste z dne 15. novembra 2001 o samovoljnih aretacijah in političnih razmerah v Laosu (1) ter tiste z dne 1. decembra 2005 o položaju človekovih pravic v Kambodži, Laosu in Vietnamu (2),

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med EU in Ljudsko demokratično republiko Laos z dne 1. decembra 1997, temelječega na „spoštovanju demokratičnih načel in temeljnih človekovih pravic, kot so razglašene v splošni deklaraciji Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah“,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker se vietnamska vlada ni odzvala na številna priporočila, izražena med splošnim rednim pregledom sveta ZN za človekove pravice, ki je potekal od maja do septembra 2009, da bi izboljšala razmere na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

A.

ker se vietnamska vlada ni odzvala na številna priporočila, izražena med splošnim rednim pregledom sveta ZN za človekove pravice, ki je potekal od maja do septembra 2009, da bi izboljšala razmere na področju človekovih pravic,

| B. | ker je trenutno v Vietnamu zaradi verskega ali političnega prepričanja zaprtih na stotine ljudi, med drugimi montagnardski kristjani, katoliški duhovnik, menonitski pastorji ter pripadniki budizma hoa hao in vere cao dai, |
| --- | --- |

B.

ker je trenutno v Vietnamu zaradi verskega ali političnega prepričanja zaprtih na stotine ljudi, med drugimi montagnardski kristjani, katoliški duhovnik, menonitski pastorji ter pripadniki budizma hoa hao in vere cao dai,

| C. | ker je bilo 27. septembra 2009 divje napadenih in pretepenih več sto mladih budističnih menihov iz samostana Bat Nha, samostan pa je bil tarča vandalov, medtem ko se državni organi in policija niso zmenili za njihove klice na pomoč; ker so bili drugi menihi, ki so se zatekli v tempelj Phuoc Hue, tarča telesnega nasilja in nadlegovanja policije; ker menihom grozi, da jih bo vlada izgnala, češ da so v samostanu Bat Nha nastanjeni brez dovoljenja in predhodne prijave, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo 27. septembra 2009 divje napadenih in pretepenih več sto mladih budističnih menihov iz samostana Bat Nha, samostan pa je bil tarča vandalov, medtem ko se državni organi in policija niso zmenili za njihove klice na pomoč; ker so bili drugi menihi, ki so se zatekli v tempelj Phuoc Hue, tarča telesnega nasilja in nadlegovanja policije; ker menihom grozi, da jih bo vlada izgnala, češ da so v samostanu Bat Nha nastanjeni brez dovoljenja in predhodne prijave,

| D. | ker so mnogi prepričani, da je napad na samostan povezan s predlogom za versko reformo v desetih točkah, ki ga je Thich Nhat Hanh leta 2007 izročil vietnamskemu predsedniku Nguyen Minh Trietu, |
| --- | --- |

D.

ker so mnogi prepričani, da je napad na samostan povezan s predlogom za versko reformo v desetih točkah, ki ga je Thich Nhat Hanh leta 2007 izročil vietnamskemu predsedniku Nguyen Minh Trietu,

| E. | ker mora vse verske skupine odobriti vlada, ker jih nadzirajo upravni odbori, ki jih imenuje vlada, in ker so mnoge verske organizacije, ki skušajo ostati neodvisne od vlade, prepovedane, njihove člane pa preganjajo, |
| --- | --- |

E.

ker mora vse verske skupine odobriti vlada, ker jih nadzirajo upravni odbori, ki jih imenuje vlada, in ker so mnoge verske organizacije, ki skušajo ostati neodvisne od vlade, prepovedane, njihove člane pa preganjajo,

| F. | ker so skorajda vsi dostojanstveniki Združene budistične cerkve Vietnama v zaporu, začenši z njenim patriarhom Thich Quang Dojem (81 let), najuglednejšim vietnamskim oporečnikom, ki je zaprt že več kot 27 let, trenutno v samostanu Zen Thanh Minh v Hošiminhu, |
| --- | --- |

F.

ker so skorajda vsi dostojanstveniki Združene budistične cerkve Vietnama v zaporu, začenši z njenim patriarhom Thich Quang Dojem (81 let), najuglednejšim vietnamskim oporečnikom, ki je zaprt že več kot 27 let, trenutno v samostanu Zen Thanh Minh v Hošiminhu,

| G. | ker je bila Tran Khai Thanh Thuy, vietnamska pisateljica in vodilna osebnost vietnamskega gibanja za demokracijo, znova aretirana, potem ko je leta 2007 odslužila devetmesečno zaporno kazen; ker ima hudo obliko diabetesa, vietnamske oblasti pa so zavrnile njeno prošnjo za varščino in ne dovolijo, da bi prejemala zdravila, |
| --- | --- |

G.

ker je bila Tran Khai Thanh Thuy, vietnamska pisateljica in vodilna osebnost vietnamskega gibanja za demokracijo, znova aretirana, potem ko je leta 2007 odslužila devetmesečno zaporno kazen; ker ima hudo obliko diabetesa, vietnamske oblasti pa so zavrnile njeno prošnjo za varščino in ne dovolijo, da bi prejemala zdravila,

| H. | ker je bila več zapornikom vesti, med katerimi so Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan in Nguyen Binh Thanh, vsi obsojeni zaradi „propagande proti vladi Socialistične republike Vietnam“, odrekana ustrezna zdravstvena nega v zaporu, čeprav bi jih bilo treba zaradi slabega zdravstvenega stanja hospitalizirati, |
| --- | --- |

H.

ker je bila več zapornikom vesti, med katerimi so Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan in Nguyen Binh Thanh, vsi obsojeni zaradi „propagande proti vladi Socialistične republike Vietnam“, odrekana ustrezna zdravstvena nega v zaporu, čeprav bi jih bilo treba zaradi slabega zdravstvenega stanja hospitalizirati,

| I. | ker verski voditelji zaradi neobstoja neodvisnih organizacij za človekove pravice pogosto postanejo zagovorniki človekovih pravic, ki se borijo za večjo strpnost in demokratična načela, |
| --- | --- |

I.

ker verski voditelji zaradi neobstoja neodvisnih organizacij za človekove pravice pogosto postanejo zagovorniki človekovih pravic, ki se borijo za večjo strpnost in demokratična načela,

| J. | ker bi moral Vietnam, ki bo leta 2010 predsedoval združenju ASEAN, izboljšati ravnanje na področju človekovih pravic in s tem dati dober zgled; ker bi morala vlada najprej izpustiti več sto miroljubnih vladnih kritikov, neodvisnih cerkvenih aktivistov, piscev spletnih dnevnikov in zagovornikov demokracije, ki so v nasprotju z mednarodnim pravom zaprti na osnovi neutemeljenih obtožb, da so ogrožali nacionalno varnost, samo zato, ker so mirno izrazili nestrinjanje, |
| --- | --- |

J.

ker bi moral Vietnam, ki bo leta 2010 predsedoval združenju ASEAN, izboljšati ravnanje na področju človekovih pravic in s tem dati dober zgled; ker bi morala vlada najprej izpustiti več sto miroljubnih vladnih kritikov, neodvisnih cerkvenih aktivistov, piscev spletnih dnevnikov in zagovornikov demokracije, ki so v nasprotju z mednarodnim pravom zaprti na osnovi neutemeljenih obtožb, da so ogrožali nacionalno varnost, samo zato, ker so mirno izrazili nestrinjanje,

| K. | ker je Ljudska demokratična republika Laos 25. septembra 2009 ratificirala mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki zagotavlja predvsem svobodo veroizpovedi, svobodo združevanja, svobodo govora in tiska, pa tudi pravico do demonstracij in druge politične pravice, |
| --- | --- |

K.

ker je Ljudska demokratična republika Laos 25. septembra 2009 ratificirala mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, ki zagotavlja predvsem svobodo veroizpovedi, svobodo združevanja, svobodo govora in tiska, pa tudi pravico do demonstracij in druge politične pravice,

| L. | ker so skoraj mesec dni po deseti obletnici „študentskega gibanja 26. oktobra 1999“, ki so ga sprožili študentje in profesorji iz Vientiana, glavni voditelji tega gibanja – Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong in Kèochay – še vedno v skrivnem priporu, medtem ko je Khamphouvieng Sisa-At po nekaterih informacijah v zaporu v nepojasnjenih okoliščinah umrl, |
| --- | --- |

L.

ker so skoraj mesec dni po deseti obletnici „študentskega gibanja 26. oktobra 1999“, ki so ga sprožili študentje in profesorji iz Vientiana, glavni voditelji tega gibanja – Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong in Kèochay – še vedno v skrivnem priporu, medtem ko je Khamphouvieng Sisa-At po nekaterih informacijah v zaporu v nepojasnjenih okoliščinah umrl,

| M. | ker je tajna policija Ljudske republike Vietnam 2. novembra 2009 aretirala več kot 300 ljudi, ki so se v Vientianu pripravljali na mirne proteste, da bi ob deseti obletnici zatrtja študentskega gibanja zahtevali spoštovanje človekovih pravic in večstrankarski sistem, devet izmed njih – ga. Kingkeo, ga. Somchit, g. Soubinh, g. Souane, g. Sinpasong, g. Khamsone, g. Nou, g. Somkhit in g. Sourigna – pa je še vedno priprtih, |
| --- | --- |

M.

ker je tajna policija Ljudske republike Vietnam 2. novembra 2009 aretirala več kot 300 ljudi, ki so se v Vientianu pripravljali na mirne proteste, da bi ob deseti obletnici zatrtja študentskega gibanja zahtevali spoštovanje človekovih pravic in večstrankarski sistem, devet izmed njih – ga. Kingkeo, ga. Somchit, g. Soubinh, g. Souane, g. Sinpasong, g. Khamsone, g. Nou, g. Somkhit in g. Sourigna – pa je še vedno priprtih,

| N. | ker Laos še vedno preganja pripadnike etnične skupnosti Hmongov zaradi uporništva v 60. letih 20. stoletja, med drugim z aretacijami, mučenjem, spolnimi zlorabami in zunajsodnimi poboji prebivalcev območij, ki naj bi bila po mnenju oblasti središča upornikov, |
| --- | --- |

N.

ker Laos še vedno preganja pripadnike etnične skupnosti Hmongov zaradi uporništva v 60. letih 20. stoletja, med drugim z aretacijami, mučenjem, spolnimi zlorabami in zunajsodnimi poboji prebivalcev območij, ki naj bi bila po mnenju oblasti središča upornikov,

| O. | ker je približno 5 000 laoških Hmongov pridržanih v taborišču Huay Nam Khao na Tajskem, potem ko so bili izgnani na osnovi sporazuma med vladama Tajske in Laosa, nadaljnjih 158, med njimi 85 otrok, pa jih je že več kot tri leta pridržanih v nečloveških razmerah v Nongkhaiu, |
| --- | --- |

O.

ker je približno 5 000 laoških Hmongov pridržanih v taborišču Huay Nam Khao na Tajskem, potem ko so bili izgnani na osnovi sporazuma med vladama Tajske in Laosa, nadaljnjih 158, med njimi 85 otrok, pa jih je že več kot tri leta pridržanih v nečloveških razmerah v Nongkhaiu,

| P. | ker obstaja skrb zaradi splošnih političnih razmer v Laosu, kjer je že od leta 1975 na oblasti ena sama stranka in kjer prebivalci še vedno ne uživajo temeljnih človekovih pravic, |
| --- | --- |

P.

ker obstaja skrb zaradi splošnih političnih razmer v Laosu, kjer je že od leta 1975 na oblasti ena sama stranka in kjer prebivalci še vedno ne uživajo temeljnih človekovih pravic,

Vietnam

| 1. | poziva vlado, naj opusti vse oblike represije proti tistim, ki uveljavljajo pravico do svobode izražanja, svobode veroizpovedi in prepričanja ter svobode zbiranja v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in tudi z vietnamsko ustavo; poziva vietnamsko vlado, naj spoštuje svoje mednarodne obveznosti, kar zajema priznanje vseh verskih skupnosti, svobodno prakticiranje vere in vrnitev premoženja, ki ga je država samovoljno zasegla Združeni budistični cerkvi Vietnama, Katoliški cerkvi in drugim verskim skupnostim; |
| --- | --- |

1.

poziva vlado, naj opusti vse oblike represije proti tistim, ki uveljavljajo pravico do svobode izražanja, svobode veroizpovedi in prepričanja ter svobode zbiranja v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic in tudi z vietnamsko ustavo; poziva vietnamsko vlado, naj spoštuje svoje mednarodne obveznosti, kar zajema priznanje vseh verskih skupnosti, svobodno prakticiranje vere in vrnitev premoženja, ki ga je država samovoljno zasegla Združeni budistični cerkvi Vietnama, Katoliški cerkvi in drugim verskim skupnostim;

| 2. | obsoja nasilni izgon več kot 150 menihov in nun iz samostanov, o katerem so se razširile informacije, in opozarja, da so napete razmere, ki so sledile temu dejanju proti miroljubni budistični skupnosti, v očitnem nasprotju z zavezami glede spoštovanja mednarodno priznanih standardov svobode veroizpovedi, zlasti kadar gre za ljudi, ki skušajo uveljavljati svoje pravice, katerim se je vlada Socialistične republike Vietnama zavezala kot članica varnostnega sveta ZN in prihodnja predsedujoča združenju ASEAN; |
| --- | --- |

2.

obsoja nasilni izgon več kot 150 menihov in nun iz samostanov, o katerem so se razširile informacije, in opozarja, da so napete razmere, ki so sledile temu dejanju proti miroljubni budistični skupnosti, v očitnem nasprotju z zavezami glede spoštovanja mednarodno priznanih standardov svobode veroizpovedi, zlasti kadar gre za ljudi, ki skušajo uveljavljati svoje pravice, katerim se je vlada Socialistične republike Vietnama zavezala kot članica varnostnega sveta ZN in prihodnja predsedujoča združenju ASEAN;

| 3. | zahteva, da Komisija in Svet na potekajočih pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom v ta dokument vključita zavezujočo in nedvoumno klavzulo o človekovih pravicah in demokraciji ter mehanizem, ki bo omogočil njeno izvajanje, da se ustavijo sistematične kršitve demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

zahteva, da Komisija in Svet na potekajočih pogajanjih o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Vietnamom v ta dokument vključita zavezujočo in nedvoumno klavzulo o človekovih pravicah in demokraciji ter mehanizem, ki bo omogočil njeno izvajanje, da se ustavijo sistematične kršitve demokracije in človekovih pravic;

| 4. | poziva k prenehanju preganjanja in nadlegovanja ter k temu, da se menihom in nunam dovoli prakticiranje budizma v skladu s tradicijo skupnosti budističnega duhovnika Thich Nhat Hanha v samostanu Bat Nha in drugod; |
| --- | --- |

4.

poziva k prenehanju preganjanja in nadlegovanja ter k temu, da se menihom in nunam dovoli prakticiranje budizma v skladu s tradicijo skupnosti budističnega duhovnika Thich Nhat Hanha v samostanu Bat Nha in drugod;

| 5. | zahteva brezpogojno izpustitev Thich Quang Doja ter vrnitev pravnega statusa Združene budistične cerkve Vietnama in njenih dostojanstvenikov; |
| --- | --- |

5.

zahteva brezpogojno izpustitev Thich Quang Doja ter vrnitev pravnega statusa Združene budistične cerkve Vietnama in njenih dostojanstvenikov;

| 6. | poziva vlado, naj ustanovi neodvisno nacionalno komisijo za človekove pravice, zbere in razišče obtožbe o mučenju in drugih zlorabah moči, ki jih izvajajo javni uradniki, vključno s pripadniki varnostnih služb, ter sproži postopke za odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

6.

poziva vlado, naj ustanovi neodvisno nacionalno komisijo za človekove pravice, zbere in razišče obtožbe o mučenju in drugih zlorabah moči, ki jih izvajajo javni uradniki, vključno s pripadniki varnostnih služb, ter sproži postopke za odpravo smrtne kazni;

| 7. | glede na članstvo Vietnama v varnostnem svetu ZN poziva vietnamsko vlado, naj izda stalna vabila za posebne poročevalce ZN, zlasti o svobodi izražanja, svobodi veroizpovedi, mučenju, zagovornikih človekovih pravic in nasilju nad ženskami, ter za delovno skupino ZN o samovoljnem odvzemu prostosti; |
| --- | --- |

7.

glede na članstvo Vietnama v varnostnem svetu ZN poziva vietnamsko vlado, naj izda stalna vabila za posebne poročevalce ZN, zlasti o svobodi izražanja, svobodi veroizpovedi, mučenju, zagovornikih človekovih pravic in nasilju nad ženskami, ter za delovno skupino ZN o samovoljnem odvzemu prostosti;

Laos

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je laoška vlada ratificirala mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; poziva laoške oblasti, naj v celoti spoštujejo določbe tega pakta, nemudoma uskladijo laoško zakonodajo z njimi in jih izvajajo v skladu z mednarodno priznanimi standardi, zlasti kar zadeva svobodo govora, zbiranja in veroizpovedi; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je laoška vlada ratificirala mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; poziva laoške oblasti, naj v celoti spoštujejo določbe tega pakta, nemudoma uskladijo laoško zakonodajo z njimi in jih izvajajo v skladu z mednarodno priznanimi standardi, zlasti kar zadeva svobodo govora, zbiranja in veroizpovedi;

| 9. | znova zahteva takojšnjo izpustitev voditeljev študentskega gibanja 26. oktobra 1999 in vseh zapornikov vesti v Laosu ter pristojni delegaciji EU v Vientianu nalaga odgovornost, da to zadevo spremlja še naprej; |
| --- | --- |

9.

znova zahteva takojšnjo izpustitev voditeljev študentskega gibanja 26. oktobra 1999 in vseh zapornikov vesti v Laosu ter pristojni delegaciji EU v Vientianu nalaga odgovornost, da to zadevo spremlja še naprej;

| 10. | poziva laoške oblasti, naj brezpogojno izpustijo vse ljudi, aretirane med poskusom mirnih protestov 2. novembra 2009, |
| --- | --- |

10.

poziva laoške oblasti, naj brezpogojno izpustijo vse ljudi, aretirane med poskusom mirnih protestov 2. novembra 2009,

| 11. | poziva tajske oblasti, naj nemudoma izpustijo 158 pridržanih laoških beguncev iz skupnosti Hmongov in jim dovolijo, da se naselijo na Tajskem oziroma v Združenih državah, Kanadi, Nizozemski ali Avstraliji, ki so že potrdile, da so jih pripravljene sprejeti; tajsko vlado še poziva, naj vsem laoškim Hmongom v taborišču Huay Nam Khao omogočijo izvedbo postopka preverjanja in ugotavljanja statusa, če bodo želeli zaprositi za azil; |
| --- | --- |

11.

poziva tajske oblasti, naj nemudoma izpustijo 158 pridržanih laoških beguncev iz skupnosti Hmongov in jim dovolijo, da se naselijo na Tajskem oziroma v Združenih državah, Kanadi, Nizozemski ali Avstraliji, ki so že potrdile, da so jih pripravljene sprejeti; tajsko vlado še poziva, naj vsem laoškim Hmongom v taborišču Huay Nam Khao omogočijo izvedbo postopka preverjanja in ugotavljanja statusa, če bodo želeli zaprositi za azil;

| 12. | poziva Komisijo, naj budno spremlja razmere v laoški skupnosti Hmongov in vladne programe za etnične manjšine; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj budno spremlja razmere v laoški skupnosti Hmongov in vladne programe za etnične manjšine;

| 13. | od laoških oblasti znova zahteva, da čim prej pripravijo in izvedejo vse reforme, potrebne za uvedbo demokracije v državi, da politični opoziciji zagotovijo pravico do mirnega izražanja mnenja in da poskrbijo za to, da bodo kmalu sklicane volitve z mednarodnimi opazovalci, kar bo prispevalo k narodni spravi; |
| --- | --- |

13.

od laoških oblasti znova zahteva, da čim prej pripravijo in izvedejo vse reforme, potrebne za uvedbo demokracije v državi, da politični opoziciji zagotovijo pravico do mirnega izražanja mnenja in da poskrbijo za to, da bodo kmalu sklicane volitve z mednarodnimi opazovalci, kar bo prispevalo k narodni spravi;

Splošno

| 14. | poziva oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, politične zapornike in zapornike vesti, saj je njihovo pridržanje kršitev človekovih pravic; od oblasti tudi zahteva, da poskrbijo za njihovo telesno in duševno dobro počutje v vseh okoliščinah in tistim, ki to potrebujejo, omogočijo neodvisno, kakovostno in profesionalno zdravstveno oskrbo; |
| --- | --- |

14.

poziva oblasti, naj nemudoma in brezpogojno izpustijo vse zagovornike človekovih pravic, politične zapornike in zapornike vesti, saj je njihovo pridržanje kršitev človekovih pravic; od oblasti tudi zahteva, da poskrbijo za njihovo telesno in duševno dobro počutje v vseh okoliščinah in tistim, ki to potrebujejo, omogočijo neodvisno, kakovostno in profesionalno zdravstveno oskrbo;

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj opravita podrobno oceno politik izvajanja na področju demokracije in človekovih pravic v Laosu in Vietnamu od podpisa sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter poročata Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet in Komisijo, naj opravita podrobno oceno politik izvajanja na področju demokracije in človekovih pravic v Laosu in Vietnamu od podpisa sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter poročata Parlamentu;

*

* *

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladama in parlamentoma Vietnama in Laosa, sekretariatu združenja ASEAN, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladama in parlamentoma Vietnama in Laosa, sekretariatu združenja ASEAN, visoki komisarki Združenih narodov za človekove pravice ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 577.

(2)  UL C 285 E, 22.11.2006, str. 129.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/80

---

Četrtek, 26. novembra 2009Kitajska: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazni

P7_TA(2009)0105

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o Kitajski: pravice manjšin in izvajanje smrtne kazni

2010/C 285 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 1. februarja 2007 (1) in 27. septembra 2007 (2), v katerih se je izrekel za vsesplošni moratorij za smrtno kazen,

ob upoštevanju resolucij, ki ju je sprejela Generalna skupščina Združenih narodov dne 18. decembra 2007 (A/RES/62/149) in dne 18. decembra 2008 (A/RES/63/168) z naslovom „Moratorij za izvajanje smrtne kazni“,

ob upoštevanju izjav predsedstva v imenu Evropske unije z dne 29. oktobra 2009 o izvršitvi smrtne kazni nad dvema Tibetancema, Lobsangom Gyaltsenom in g. Loyako, ter z dne 12. novembra 2009 o izvršitvi smrtne kazni nad devetimi Ujguri zaradi upora, ki je potekal od 5. do 7. julija 2009 v mestu Urumki v avtonomni ujgurski regiji Xinjang (XUAR),

ob upoštevanju členov 35, 36 in 37 ustave Ljudske republike Kitajske, ki zagotavljajo vsem ljudem svobodo izražanja, svobodo veroizpovedi in imajo osebno svobodo za nedotakljivo (v tem vrstnem redu),

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Kitajski, zlasti resolucije z dne 13. decembra 2007 o srečanju na vrhu EU-Kitajska in o dialogu med EU in Kitajsko o človekovih pravicah (3),

ob upoštevanju seminarja EU-Kitajska z dne 18. in 19. novembra 2009 in 28. kroga dialoga med EU in Kitajsko o človekovih pravicah z dne 20. novembra 2009 v Pekingu,

ob upoštevanju 27. kroga dialoga o človekovih pravicah EU-Kitajska dne 14. maja 2009 v Pragi,

ob upoštevanju bližajočega se 12. srečanja na vrhu EU-Kitajska, ki bo 30. novembra 2009 v Nankingu,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na zavezanosti vrednotam svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in načelom pravne države in ker meni, da je spoštovanje teh neodtujljivih pravic nujen pogoj za miroljubno življenje vsake družbe; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na zavezanosti vrednotam svobode, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in načelom pravne države in ker meni, da je spoštovanje teh neodtujljivih pravic nujen pogoj za miroljubno življenje vsake družbe;

| B. | ker ima novo strateško partnerstvo EU-Kitajska, o katerem ravno tečejo pogajanja, velik pomen za bodoče odnose med Evropsko unijo in Kitajsko, in ker mora pravo partnerstvo temeljiti na skupnih vrednotah; |
| --- | --- |

B.

ker ima novo strateško partnerstvo EU-Kitajska, o katerem ravno tečejo pogajanja, velik pomen za bodoče odnose med Evropsko unijo in Kitajsko, in ker mora pravo partnerstvo temeljiti na skupnih vrednotah;

| C. | ker je 8. maja 2009 Evropska unija zahtevala spremembo vseh smrtnih obsodb, ki jih je drugostopenjsko ljudsko sodišče v Lhasi izreklo večim Tibetancem po nemirih v Lhasi marca 2008; |
| --- | --- |

C.

ker je 8. maja 2009 Evropska unija zahtevala spremembo vseh smrtnih obsodb, ki jih je drugostopenjsko ljudsko sodišče v Lhasi izreklo večim Tibetancem po nemirih v Lhasi marca 2008;

| D. | ker je v avtonomni ujgurski regiji Xinjang Ujgur (XUAR) v prvih dneh julija 2009 izbruhnilo najhujše etnično nasilje, potem ko so se ujgurski demonstranti v mestu Urumki napotili na ceste, da bi protestirali proti napadom na ujgurske delavce v neki tovarni na jugu države v juniju 2009, in napadli kitajske Hane ter med njimi povzročili smrtne žrtve; ker je bilo po uradnih ocenah mrtvih 197, ranjenih pa več kot 1 600 ljudi; |
| --- | --- |

D.

ker je v avtonomni ujgurski regiji Xinjang Ujgur (XUAR) v prvih dneh julija 2009 izbruhnilo najhujše etnično nasilje, potem ko so se ujgurski demonstranti v mestu Urumki napotili na ceste, da bi protestirali proti napadom na ujgurske delavce v neki tovarni na jugu države v juniju 2009, in napadli kitajske Hane ter med njimi povzročili smrtne žrtve; ker je bilo po uradnih ocenah mrtvih 197, ranjenih pa več kot 1 600 ljudi;

| E. | ker je za mirno sožitje tibetanskih ljudstev in Ujgurov, ki predstavljajo dve največji etnični manjšini, ter kitajskih Hanov, ki so večinsko prebivalstvo, nujno treba vzpostaviti odkrit, nepretrgan in obojestransko spoštljiv dialog; |
| --- | --- |

E.

ker je za mirno sožitje tibetanskih ljudstev in Ujgurov, ki predstavljajo dve največji etnični manjšini, ter kitajskih Hanov, ki so večinsko prebivalstvo, nujno treba vzpostaviti odkrit, nepretrgan in obojestransko spoštljiv dialog;

| F. | ker je med Ujguri, ki so muslimani in so v jezikovnem in kulturnem sorodstvu s prebivalci osrednje Azije, tvorijo pa skoraj polovico od 20 milijonov prebivalcev Xinjanga, zaznati vse več nezadovoljstva in nejevolje do kitajskih oblasti, ki jih sestavljajo pretežno Kitajci Han, zaradi obtožb, da strogo nadzorujejo in omejujejo verske dejavnosti v regiji, kjer je njihova etnična skupina diskriminirana in odrinjena na rob; ker na poziv nevladnih organizacij za človekove pravice mednarodni skupnosti, naj pošlje neodvisno preiskovalno skupino na kraj, kjer so se dogajali neredi, ni bilo odziva; |
| --- | --- |

F.

ker je med Ujguri, ki so muslimani in so v jezikovnem in kulturnem sorodstvu s prebivalci osrednje Azije, tvorijo pa skoraj polovico od 20 milijonov prebivalcev Xinjanga, zaznati vse več nezadovoljstva in nejevolje do kitajskih oblasti, ki jih sestavljajo pretežno Kitajci Han, zaradi obtožb, da strogo nadzorujejo in omejujejo verske dejavnosti v regiji, kjer je njihova etnična skupina diskriminirana in odrinjena na rob; ker na poziv nevladnih organizacij za človekove pravice mednarodni skupnosti, naj pošlje neodvisno preiskovalno skupino na kraj, kjer so se dogajali neredi, ni bilo odziva;

| G. | ker je Ljudska republika Kitajska izrazila željo po harmoničnih etničnih odnosih v regiji XUAR; |
| --- | --- |

G.

ker je Ljudska republika Kitajska izrazila željo po harmoničnih etničnih odnosih v regiji XUAR;

| H. | ker je bila v poročilu Human Rights Watch legitimnost sodb Tibetancev, ki so bili obsojeni zaradi neredov v marcu 2008, postavljena pod vprašaj, saj je v poročilu pisalo, da so nekateri sodni postopki potekali na skrivaj na nerazkrite datume, in da so Tibetancem preprečili dostop do smiselne obrambe z odvetnikom po lastni izbiri; |
| --- | --- |

H.

ker je bila v poročilu Human Rights Watch legitimnost sodb Tibetancev, ki so bili obsojeni zaradi neredov v marcu 2008, postavljena pod vprašaj, saj je v poročilu pisalo, da so nekateri sodni postopki potekali na skrivaj na nerazkrite datume, in da so Tibetancem preprečili dostop do smiselne obrambe z odvetnikom po lastni izbiri;

| I. | ker veljajo za religije omejitve in jih država strogo nadzoruje; |
| --- | --- |

I.

ker veljajo za religije omejitve in jih država strogo nadzoruje;

| J. | ker se smrtna kazen na Kitajskem uporablja za 68 kaznivih ravnanj, vključno z nenasilnimi kaznivimi ravnanji, kot so davčna goljufija in prekrški v zvezi z mamili; |
| --- | --- |

J.

ker se smrtna kazen na Kitajskem uporablja za 68 kaznivih ravnanj, vključno z nenasilnimi kaznivimi ravnanji, kot so davčna goljufija in prekrški v zvezi z mamili;

| 1. | ponovno izraža svoje dolgoletno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; opominja na trdno zavezo EU, da si bo prizadevala za odpravo smrtne kazni povsod po svetu, in ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in k postopnemu razvoju človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža svoje dolgoletno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; opominja na trdno zavezo EU, da si bo prizadevala za odpravo smrtne kazni povsod po svetu, in ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in k postopnemu razvoju človekovih pravic;

| 2. | priznava pozitivno odločitev vrhovnega ljudskega sodišča iz januarja 2007, da ponovno pregleda obsodbe na smrt, vendar obžaluje, da to ni pripeljalo do občutnega zmanjšanja števila izvršenih smrtnih kazni na Kitajskem; ostaja zaskrbljen, ker Kitajska še vedno izvaja največje število usmrtitev na svetu; |
| --- | --- |

2.

priznava pozitivno odločitev vrhovnega ljudskega sodišča iz januarja 2007, da ponovno pregleda obsodbe na smrt, vendar obžaluje, da to ni pripeljalo do občutnega zmanjšanja števila izvršenih smrtnih kazni na Kitajskem; ostaja zaskrbljen, ker Kitajska še vedno izvaja največje število usmrtitev na svetu;

| 3. | zato poziva kitajsko vlado, naj takoj in brezpogojno sprejme moratorij za izvrševanje smrtne kazni kot ključni korak na poti k odpravi smrtne kazni; ostro obsoja eksekucije dveh Tibetancev, Lobsanga Gyaltsena in g. Loyaka, ter devet oseb ujgurske narodnosti, ki so sledile marčevskim dogodkom v Lhasi marca 2008 in dogodkom med 5. in 7. julijem 2009 v mestu Urumki; zahteva, da kitajske oblasti začasno opustijo vse ostale smrtne obsodbe, ki so bile izrečene na drugostopenjskem sodišču v Lhasi in Urumkiju ter da omenjene obsodbe spremenijo v zaporne kazni za odgovorne za nasilna dejanja, za katera so bili predstavljeni ustrezni dokazi; obsoja tudi smrtni kazni, ki sta bili odloženi za dve leti, ki sta bili zaradi marčevskih protestov izrečeni Tenzinu Phuntsoku in Kangtsuku, ter dosmrtni zapor, na katerega je bil obsojen Dawa Sangpo, ter izraža zaskrbljenost glede tega, ali je bilo sojenje pravično; |
| --- | --- |

3.

zato poziva kitajsko vlado, naj takoj in brezpogojno sprejme moratorij za izvrševanje smrtne kazni kot ključni korak na poti k odpravi smrtne kazni; ostro obsoja eksekucije dveh Tibetancev, Lobsanga Gyaltsena in g. Loyaka, ter devet oseb ujgurske narodnosti, ki so sledile marčevskim dogodkom v Lhasi marca 2008 in dogodkom med 5. in 7. julijem 2009 v mestu Urumki; zahteva, da kitajske oblasti začasno opustijo vse ostale smrtne obsodbe, ki so bile izrečene na drugostopenjskem sodišču v Lhasi in Urumkiju ter da omenjene obsodbe spremenijo v zaporne kazni za odgovorne za nasilna dejanja, za katera so bili predstavljeni ustrezni dokazi; obsoja tudi smrtni kazni, ki sta bili odloženi za dve leti, ki sta bili zaradi marčevskih protestov izrečeni Tenzinu Phuntsoku in Kangtsuku, ter dosmrtni zapor, na katerega je bil obsojen Dawa Sangpo, ter izraža zaskrbljenost glede tega, ali je bilo sojenje pravično;

| 4. | ponovno poziva Kitajsko, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; obsoja pogosto diskriminatorno obravnavo etničnih in verskih manjšin; |
| --- | --- |

4.

ponovno poziva Kitajsko, naj ratificira Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah; obsoja pogosto diskriminatorno obravnavo etničnih in verskih manjšin;

| 5. | poudarja, da je kitajska vlada aprila 2009 objavila prvi nacionalni akcijski načrt za človekove pravice (2009–2010), v katerem si zlasti prizadeva za izboljšanje zaščite pravic državljanov v postopkih kazenskega pregona in v sodnih postopkih, za odpravo samovoljnih pridržanj, prepoved izsiljevanja priznanj z mučenjem ter zagotovitev poštenega in odprtega sojenja; poziva kitajske oblasti, naj objavijo število izvršenih smrtnih obsodb; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je kitajska vlada aprila 2009 objavila prvi nacionalni akcijski načrt za človekove pravice (2009–2010), v katerem si zlasti prizadeva za izboljšanje zaščite pravic državljanov v postopkih kazenskega pregona in v sodnih postopkih, za odpravo samovoljnih pridržanj, prepoved izsiljevanja priznanj z mučenjem ter zagotovitev poštenega in odprtega sojenja; poziva kitajske oblasti, naj objavijo število izvršenih smrtnih obsodb;

| 6. | poziva kitajske oblasti, naj si v celoti prizadevajo za razvoj pravega dialoga med Hani in Ujguri ter naj v Xinjangu sprejmejo bolj vključujoče in celovite gospodarske politike, ki bodo namenjene krepitvi lokalnega lastništva in zaščiti kulturne istovetnosti ujgurskega prebivalstva; |
| --- | --- |

6.

poziva kitajske oblasti, naj si v celoti prizadevajo za razvoj pravega dialoga med Hani in Ujguri ter naj v Xinjangu sprejmejo bolj vključujoče in celovite gospodarske politike, ki bodo namenjene krepitvi lokalnega lastništva in zaščiti kulturne istovetnosti ujgurskega prebivalstva;

| 7. | poudarja, da je raven spoštovanja človekovih pravic na Kitajskem še vedno zelo zaskrbljujoča; vztraja pri potrebi po strogem spremljanju vseh krogov dialoga EU- Kitajska o človekovih pravicah, da se zagotovi izvajanje priporočil, ki izhajajo iz prejšnjih dialogov in o katerih sta se skupno dogovorili obe strani, tudi v obliki pravnih seminarjev EU-Kitajska o človekovih pravicah, ki so se izvajali pred krogi dialoga in pri katerih so sodelovali predstavniki akademskega sveta in civilne družbe; poziva Svet in Komisijo, naj na dnevni red 12. vrha EU-Kitajska 30. novembra 2009 uvrstijo vprašanje odprave smrtne kazni in spoštovanje pravic etničnih in verskih manjšin; zahteva, da si Svet in Komisija prizadevata za vključitev klavzule o spoštovanju človekovih pravic na Kitajskem v novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju, o katerem sedaj tečejo pogajanja; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je raven spoštovanja človekovih pravic na Kitajskem še vedno zelo zaskrbljujoča; vztraja pri potrebi po strogem spremljanju vseh krogov dialoga EU- Kitajska o človekovih pravicah, da se zagotovi izvajanje priporočil, ki izhajajo iz prejšnjih dialogov in o katerih sta se skupno dogovorili obe strani, tudi v obliki pravnih seminarjev EU-Kitajska o človekovih pravicah, ki so se izvajali pred krogi dialoga in pri katerih so sodelovali predstavniki akademskega sveta in civilne družbe; poziva Svet in Komisijo, naj na dnevni red 12. vrha EU-Kitajska 30. novembra 2009 uvrstijo vprašanje odprave smrtne kazni in spoštovanje pravic etničnih in verskih manjšin; zahteva, da si Svet in Komisija prizadevata za vključitev klavzule o spoštovanju človekovih pravic na Kitajskem v novi sporazum o partnerstvu in sodelovanju, o katerem sedaj tečejo pogajanja;

| 8. | poziva kitajske oblasti, naj takoj prenehajo z nasilno kampanjo, s katero zatirajo pravice vseh ljudi v regiji XUAR, hkrati pa zanemarjajo razloge, ki povzročajo nemire; |
| --- | --- |

8.

poziva kitajske oblasti, naj takoj prenehajo z nasilno kampanjo, s katero zatirajo pravice vseh ljudi v regiji XUAR, hkrati pa zanemarjajo razloge, ki povzročajo nemire;

| 9. | poziva k obnovitvi odkritega in v rezultate usmerjenega dialoga med kitajsko vlado in predstavniki dalajlame, ki naj temelji na memorandumu o dejanski avtonomiji tibetanskega naroda in vodi k pozitivni, vsebinski in smiselni spremembi v Tibetu, ki naj bo skladna z načeli, izraženimi v ustavi in zakonih Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

9.

poziva k obnovitvi odkritega in v rezultate usmerjenega dialoga med kitajsko vlado in predstavniki dalajlame, ki naj temelji na memorandumu o dejanski avtonomiji tibetanskega naroda in vodi k pozitivni, vsebinski in smiselni spremembi v Tibetu, ki naj bo skladna z načeli, izraženimi v ustavi in zakonih Ljudske republike Kitajske;

| 10. | ponovno izraža solidarnost z vsemi žrtvami dogodkov v mestu Urumki v regiji XUAR julija 2009; čeprav priznava dolžnost državnih institucij, da ohranjajo javni red, izraža zaskrbljenost zaradi poročil, ki navajajo nesorazmerno uporabo sile proti manjšinskim Ujgurom in veliko število pridržanih med njimi; |
| --- | --- |

10.

ponovno izraža solidarnost z vsemi žrtvami dogodkov v mestu Urumki v regiji XUAR julija 2009; čeprav priznava dolžnost državnih institucij, da ohranjajo javni red, izraža zaskrbljenost zaradi poročil, ki navajajo nesorazmerno uporabo sile proti manjšinskim Ujgurom in veliko število pridržanih med njimi;

| 11. | poziva kitajske oblasti, naj zagotovijo, da se pridržanim zaradi omenjenih dogodkov zagotovi humano ravnanje v priporu in pošteno sojenje v skladu z mednarodnimi zakoni, vključno z dostopom do odvetnikov po njihovi izbiri, domnevo nedolžnosti in izrekanjem sorazmernih kazni tistim, ki bodo spoznani za krive; |
| --- | --- |

11.

poziva kitajske oblasti, naj zagotovijo, da se pridržanim zaradi omenjenih dogodkov zagotovi humano ravnanje v priporu in pošteno sojenje v skladu z mednarodnimi zakoni, vključno z dostopom do odvetnikov po njihovi izbiri, domnevo nedolžnosti in izrekanjem sorazmernih kazni tistim, ki bodo spoznani za krive;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, Svetu Evrope, svetu Združenih narodov za človekove pravice in vladi Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic, Svetu Evrope, svetu Združenih narodov za človekove pravice in vladi Ljudske republike Kitajske.

---

(1)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 91.

(2)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 306.

(3)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 489.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 24. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/84

---

Torek, 24. novembra 2009Zahteva za zaščito imunitete in privilegijev Tobiasa Pflügerja

P7_TA(2009)0082

Sklep Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Tobiasa Pflügerja (2009/2055(IMM))

2010/C 285 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Tobiasa Pflügerja za zaščito njegove imunitete, ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju dne 5. maja 2009,

ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

ob upoštevanju člena 46 ustave Zvezne republike Nemčije,

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 16. maja 2006 o zahtevi za odvzem imunitete Tobiasu Pflügerju (2),

ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0054/2009),

| A. | ker se je Parlament že odločil odvzeti imuniteto Tobiasu Pflügerju s sklepom z dne 16. maja 2006, ki zadeva ista dejstva, |
| --- | --- |

A.

ker se je Parlament že odločil odvzeti imuniteto Tobiasu Pflügerju s sklepom z dne 16. maja 2006, ki zadeva ista dejstva,

| B. | ker se po pregledu zdi, da niti sodba proti Tobiasu Pflügerju z dne 2. marca 2009 niti zahteva javnega tožilca z dne 15. aprila 2009 za zvišanje kazni, ki mu je bila izrečena, ne ogroža pravic Parlamenta, |
| --- | --- |

B.

ker se po pregledu zdi, da niti sodba proti Tobiasu Pflügerju z dne 2. marca 2009 niti zahteva javnega tožilca z dne 15. aprila 2009 za zvišanje kazni, ki mu je bila izrečena, ne ogroža pravic Parlamenta,

| 1. | se odloči, da ne zaščiti imunitete Tobiasa Pflügerja; |
| --- | --- |

1.

se odloči, da ne zaščiti imunitete Tobiasa Pflügerja;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznemu organu Zvezne republike Nemčije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznemu organu Zvezne republike Nemčije.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krieru [1964], ECR 195, in zadeva 149/85 Wybot proti Faureju in drugim [1986], ECR 2391.

(2)  UL C 297 E, 7. 12. 2006, str. 74.

---

Sreda, 25. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/86

---

Sreda, 25. novembra 2009Prilagoditev Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi

P7_TA(2009)0088

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (2009/2062(REG))

2010/C 285 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 211 in 212 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve, ki vključuje predloge sprememb Odbora za proračun, ki jih je ta predlagal v mnenju z dne 31. marca 2009 (A7-0043/2009),

| 1. | se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi;

| 2. | se odloči, da bodo spremembe začele veljati dne 1. decembra 2009; |
| --- | --- |

2.

se odloči, da bodo spremembe začele veljati dne 1. decembra 2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| SEDANJE BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 3 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 11 – odstavek 3 a (novo) |
| | 3a.
     
  Odstavek 1 se smiselno uporablja do začetka veljavnosti ureditve (1), po kateri se nekaterim državam članicam dodelijo dodatni sedeži v Parlamentu do konca sedmega parlamentarnega obdobja. Te države članice se zaprosi, da v skladu s svojim nacionalnim pravom imenujejo opazovalce. |
| Sprememba 6 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 36 |
| Ocena spoštovanja temeljnih pravic, načel subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države ter finančnih posledic | Spoštovanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah |
| Med obravnavo zakonodajnega predloga Parlament posveča posebno pozornost spoštovanju temeljnih pravic in zlasti skladnosti zakonodajnega akta z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije ter z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države. Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament tudi ugotavlja, ali so zagotovljena zadostna finančna sredstva. | 1.
     
  Parlament pri vsem svojem delu v celoti spoštuje temeljne pravice, kot jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| | Parlament v celoti spoštuje tudi pravice in načela iz člena 2 ter člena 6(2) in (3) Pogodbe o Evropski uniji. |
| | 2.
     
  Če pristojni odbor, politična skupina ali najmanj štirideset poslancev meni, da predlog zakonodajnega akta ali njegovi deli niso skladni s pravicami iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, se zadeva na njihovo zahtevo posreduje odboru, pristojnemu za razlago te listine. Mnenje tega odbora se priloži poročilu pristojnega odbora. |
| Sprememba 7 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 38 – odstavek -1 (novo) |
| | -1.
     
  Če ima predlog zakonodajnega akta finančne posledice, Parlament ugotovi, ali je zagotovljenih dovolj finančnih sredstev. |
| Sprememba 8 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 38 a (novo) |
| | Člen 38a


  Pregled spoštovanja načela subsidiarnosti



  1.
     
  Med obravnavo predloga zakonodajnega akta Parlament posveča posebno pozornost spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti.




  2.
     
  Odbor, pristojen za spoštovanje načela subsidiarnosti, se lahko odloči, da za pristojni odbor pripravi priporočila v zvezi s katerim koli predlogom zakonodajnega akta.




  3.
     
  Če nacionalni parlament predsedniku pošlje obrazloženo mnenje v skladu s členom 3 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in členom 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, se ta dokument posreduje pristojnemu odboru, v vednost pa tudi odboru, pristojnemu za spoštovanje načela subsidiarnosti.




  4.
     
  Razen v nujnih primerih iz člena 4 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji odbor ne preide na končno glasovanje pred pretekom osmih tednov, kot to določa člen 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti.




  5.
     
  Če obrazložena mnenja o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo vsaj eno tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom, oziroma četrtino v primeru predloga zakonodajnega akta, predloženega na podlagi člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Parlament ne sprejme odločitve, dokler avtor predloga ne pove, kaj namerava storiti.




  6.
     
  Če po rednem zakonodajnem postopku obrazložena mnenja o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo vsaj navadno večino glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom, pristojni odbor po obravnavi obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov in Komisije ter po zaslišanju odbora, pristojnega za spoštovanje načela subsidiarnosti, Parlamentu lahko priporoči, naj predlog zavrne na podlagi kršitve načela subsidiarnosti, ali pa Parlamentu predloži drugo priporočilo, ki lahko vključuje predloge sprememb v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti. Vsakemu takšnemu priporočilu se priloži mnenje odbora, pristojnega za spoštovanje načela subsidiarnosti.




  Priporočilo se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje. Če je priporočilo za zavrnitev predloga sprejeto z večino oddanih glasov, predsednik razglasi, da je postopek končan. Če Parlament predloga ne zavrne, se postopek nadaljuje ob upoštevanju vseh priporočil, ki jih je odobril Parlament. |
| Sprememba 9 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 44 |
| Posvetovanje o pobudah
  držav članic | Zakonodajni postopki za pobude
  držav članic |
| 1.   Pobude držav članic v skladu s
  členom 67(1) Pogodbe ES ali členoma 34(2) in 42 Pogodbe EU
  se obravnavajo v skladu s tem členom in členi 36 do 39, 43 in 55 tega poslovnika. | 1.   Pobude držav članic v skladu s
  členom 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  se obravnavajo v skladu s tem členom in členi 36 do 39, 43 in 55 tega poslovnika. |
| 2.   Pristojni odbor lahko povabi
  predstavnika države članice pobudnice
  , da pobudo
  predstavi
  odboru.
  Predstavnika
  lahko spremlja predsedstvo Sveta. | 2.   Pristojni odbor lahko povabi
  predstavnike držav članic pobudnic
  , da pobudo
  predstavijo
  odboru.
  Predstavnike
  lahko spremlja predsedstvo Sveta. |
| 3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če je pripravila stališče o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru. | 3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če je pripravila stališče o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru. |
| 4.   Kadar se Parlamentu istočasno ali v kratkem časovnem presledku predložita dva ali več predlogov (od Komisije in/ali držav članic) z enakim zakonodajnim ciljem, jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji. | 4.   Kadar se Parlamentu istočasno ali v kratkem časovnem presledku predložita dva ali več predlogov (od Komisije in/ali držav članic) z enakim zakonodajnim ciljem, jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji. |
| 5.
     
  Rok iz člena 39(1) Pogodbe EU začne teči, ko se na plenarnem zasedanju razglasi, da je Parlament v uradnih jezikih prejel pobudo skupaj z obrazložitvijo, ki potrjuje skladnost pobude s Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženim Pogodbi ES. | |
| Sprememba 11 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 58 – odstavek 1 |
| 1.   V času po sprejetju stališča Parlamenta o predlogu Komisije predsednik in poročevalec pristojnega odbora spremljata napredek predloga v postopku za njegovo sprejetje v Svetu, zlasti zato, da bi zagotovila natančno upoštevanje s strani Sveta ali Komisije podanih zavez glede v Parlamentu sprejetih sprememb
  . | 1.   V času po sprejetju stališča Parlamenta o predlogu Komisije predsednik in poročevalec pristojnega odbora spremljata napredek predloga v postopku za njegovo sprejetje v Svetu, zlasti zato, da bi zagotovila natančno upoštevanje s strani Sveta ali Komisije podanih zavez glede
  stališča Parlamenta. |
| Sprememba 12 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 59 – podnaslov 1 |
| Postopek
  soodločanja | Redni zakonodajni
  postopek |
| | (Horizontalna sprememba: besede „soodločanje“ in „postopek soodločanja“ se v celotnem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedami „redni zakonodajni postopek“.) |
| Sprememba 13 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 60 |
| Člen 60


  Usklajevalni postopek po skupni izjavi iz leta 1975



  1.
     
  Kadar v primeru pomembnejših pravnih aktov Skupnosti Svet ne namerava ravnati skladno z mnenjem Parlamenta, lahko Parlament ob predložitvi svojega mnenja začne usklajevalni postopek s Svetom ob dejavni udeležbi Komisije.




  2.
     
  Parlament sproži ta postopek na lastno pobudo ali pobudo Sveta.




  3.
     
  Za sestavo delegacije v usklajevalnem odboru, postopek, ki se naj uporabi, in poročanje Parlamentu o izidih se uporablja člen 68.




  4.
     
  Pristojni odbor izdela poročilo o izidu usklajevanja, ki se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje. | črtano |
| Sprememba 14 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 61 – naslov |
| Predložitev
  skupnega
  stališča Sveta | Predložitev stališča Sveta |
| | (Horizontalna sprememba: besede „skupno stališče Sveta“ ali „skupno stališče“ se po vsem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedami „stališče Sveta“ ali „stališče“.) |
| Sprememba 15 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 62 – odstavek 1 – pododstavek 2 |
| Predsednik zaprosi za soglasje Sveta za vsako podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES ali členom 39(1) Pogodbe EU. | črtano |
| Sprememba 16 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 62 – odstavek 2 |
| 2.   Predsednik na pobudo Parlamenta ali Sveta obvesti Parlament o morebitnem podaljšanju rokov v skladu s
  členom 251(7) Pogodbe ES
  . | 2.   Predsednik na pobudo Parlamenta ali Sveta obvesti Parlament o morebitnem podaljšanju rokov v skladu s
  členom 294(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . |
| | (Horizontalna sprememba: številčenje členov v Pogodbi EU in Pogodbi ES se po vsem Poslovniku prilagodi prečiščenima različicama Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.) |
| Sprememba 17 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 62 – odstavek 3 |
| 3.
     
  Predsednik lahko po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora ugodi zahtevi Sveta za podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES. | črtano |
| Sprememba 18 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 65 – odstavek 4 |
| 4.
     
  Z odstopanjem od odstavka 3, v primeru da zavrnitev s strani Parlamenta spada v okvir določb člena 252 Pogodbe ES, predsednik Komisijo pozove, naj svoj predlog umakne. Če Komisija to stori, predsednik v Parlamentu razglasi, da je zakonodajni postopek končan. | črtano |
| Spremembi 73 in 88 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Naslov II – odstavek 6 a (novo) – naslov (vstavi se za členom 74) |
| | |
| Sprememba 20 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 74 a (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo)) |
| | Člen 74a


  Redni postopek za spremembo Pogodb



  1.
     
  V skladu s členoma 41 in 48 lahko pristojni odbor Parlamentu predloži poročilo s predlogi Svetu za spremembo Pogodb.




  2.
     
  Če se Evropski svet odloči za sklic konvencije, Parlament na predlog konference predsednikov imenuje svoje predstavnike.




  Parlamentarna delegacija izvoli svojega vodjo in kandidate za članstvo v morebitnih usmerjevalnih skupinah ali predsedstvu konvencije.




  3.
     
  Če Evropski svet od Parlamenta zahteva odobritev v zvezi s sklepom, naj ne skliče konvencije za proučitev predlaganih sprememb Pogodb, se zadeva posreduje pristojnemu odboru v skladu s členom 81. |
| Sprememba 21 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 74 b (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo)) |
| | Člen 74b


  Poenostavljeni postopek za spremembo Pogodb



  V skladu s členoma 41 in 48 lahko pristojni odbor Parlamentu, v skladu s postopkom iz člena 48(6) Pogodbe o Evropski uniji, predloži poročilo s predlogi Evropskemu svetu za spremembo vseh ali nekaterih določb tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| Sprememba 22 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 74 c (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo)) |
| | Člen 74c


  Pristopne pogodbe



  1.
     
  Prošnja evropske države za članstvo v Evropski uniji se da v presojo pristojnemu odboru.




  2.
     
  Parlament se lahko na predlog pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj štiridesetih poslancev odloči, da bo od Komisije in Sveta zahteval, da pred začetkom pogajanj z državo prosilko sodelujeta v razpravi.




  3.
     
  Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.




  4.
     
  Parlament lahko na kateri koli stopnji pogajanj sprejme priporočila na podlagi poročila pristojnega odbora in zahteva, da se ta upoštevajo pred sklenitvijo pogodbe o pristopu države prosilke k Evropski uniji.




  5.
     
  Po koncu pogajanj, vendar pred podpisom sporazuma, se osnutek sporazuma posreduje Parlamentu v odobritev v skladu s členom 81. |
| | (Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 89 črta.) |
| Sprememba 23 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 74 d (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo)) |
| | Člen 74d


  Izstop iz Unije



  Če se država članica v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji odloči za izstop iz Unije, se zadeva posreduje pristojnemu odboru Parlamenta. Smiselno se uporablja člen 74c. Parlament se o odobritvi sporazuma o izstopu odloči z večino oddanih glasov. |
| Sprememba 24 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 74 e (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo)) |
| | Člen 74e


  Kršitev temeljnih načel s strani države članice



  1.
     
  Parlament lahko na podlagi posebnega poročila pristojnega odbora, pripravljenega v skladu s členoma 41 in 48:










  (a) | glasuje o obrazloženem predlogu, s katerim se Svet poziva, naj ukrepa v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji; |

SEDANJE BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Odstavek 1 se smiselno uporablja do začetka veljavnosti ureditve (1), po kateri se nekaterim državam članicam dodelijo dodatni sedeži v Parlamentu do konca sedmega parlamentarnega obdobja. Te države članice se zaprosi, da v skladu s svojim nacionalnim pravom imenujejo opazovalce.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 36

Ocena spoštovanja temeljnih pravic, načel subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države ter finančnih posledic

Spoštovanje Listine Evropske unije o temeljnih pravicah

Med obravnavo zakonodajnega predloga Parlament posveča posebno pozornost spoštovanju temeljnih pravic in zlasti skladnosti zakonodajnega akta z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije ter z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti in pravne države. Kadar ima predlog finančne posledice, Parlament tudi ugotavlja, ali so zagotovljena zadostna finančna sredstva.

1.
     
  Parlament pri vsem svojem delu v celoti spoštuje temeljne pravice, kot jih določa Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

Parlament v celoti spoštuje tudi pravice in načela iz člena 2 ter člena 6(2) in (3) Pogodbe o Evropski uniji.

2.
     
  Če pristojni odbor, politična skupina ali najmanj štirideset poslancev meni, da predlog zakonodajnega akta ali njegovi deli niso skladni s pravicami iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, se zadeva na njihovo zahtevo posreduje odboru, pristojnemu za razlago te listine. Mnenje tega odbora se priloži poročilu pristojnega odbora.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 38 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Če ima predlog zakonodajnega akta finančne posledice, Parlament ugotovi, ali je zagotovljenih dovolj finančnih sredstev.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 38 a (novo)

Člen 38a

Pregled spoštovanja načela subsidiarnosti

1.
     
  Med obravnavo predloga zakonodajnega akta Parlament posveča posebno pozornost spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

2.
     
  Odbor, pristojen za spoštovanje načela subsidiarnosti, se lahko odloči, da za pristojni odbor pripravi priporočila v zvezi s katerim koli predlogom zakonodajnega akta.

3.
     
  Če nacionalni parlament predsedniku pošlje obrazloženo mnenje v skladu s členom 3 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in členom 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, se ta dokument posreduje pristojnemu odboru, v vednost pa tudi odboru, pristojnemu za spoštovanje načela subsidiarnosti.

4.
     
  Razen v nujnih primerih iz člena 4 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji odbor ne preide na končno glasovanje pred pretekom osmih tednov, kot to določa člen 6 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

5.
     
  Če obrazložena mnenja o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo vsaj eno tretjino vseh glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom, oziroma četrtino v primeru predloga zakonodajnega akta, predloženega na podlagi člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije, Parlament ne sprejme odločitve, dokler avtor predloga ne pove, kaj namerava storiti.

6.
     
  Če po rednem zakonodajnem postopku obrazložena mnenja o neskladnosti predloga zakonodajnega akta z načelom subsidiarnosti predstavljajo vsaj navadno večino glasov, dodeljenih nacionalnim parlamentom, pristojni odbor po obravnavi obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov in Komisije ter po zaslišanju odbora, pristojnega za spoštovanje načela subsidiarnosti, Parlamentu lahko priporoči, naj predlog zavrne na podlagi kršitve načela subsidiarnosti, ali pa Parlamentu predloži drugo priporočilo, ki lahko vključuje predloge sprememb v zvezi s spoštovanjem načela subsidiarnosti. Vsakemu takšnemu priporočilu se priloži mnenje odbora, pristojnega za spoštovanje načela subsidiarnosti.

Priporočilo se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje. Če je priporočilo za zavrnitev predloga sprejeto z večino oddanih glasov, predsednik razglasi, da je postopek končan. Če Parlament predloga ne zavrne, se postopek nadaljuje ob upoštevanju vseh priporočil, ki jih je odobril Parlament.

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 44

Posvetovanje o pobudah
  držav članic

Zakonodajni postopki za pobude
  držav članic

1.   Pobude držav članic v skladu s
  členom 67(1) Pogodbe ES ali členoma 34(2) in 42 Pogodbe EU
  se obravnavajo v skladu s tem členom in členi 36 do 39, 43 in 55 tega poslovnika.

1.   Pobude držav članic v skladu s
  členom 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  se obravnavajo v skladu s tem členom in členi 36 do 39, 43 in 55 tega poslovnika.

2.   Pristojni odbor lahko povabi
  predstavnika države članice pobudnice
  , da pobudo
  predstavi
  odboru.
  Predstavnika
  lahko spremlja predsedstvo Sveta.

2.   Pristojni odbor lahko povabi
  predstavnike držav članic pobudnic
  , da pobudo
  predstavijo
  odboru.
  Predstavnike
  lahko spremlja predsedstvo Sveta.

3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če je pripravila stališče o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru.

3.   Preden pristojni odbor glasuje, vpraša Komisijo, če je pripravila stališče o pobudi, in če je temu tako, od nje zahteva, da svoje stališče predstavi odboru.

4.   Kadar se Parlamentu istočasno ali v kratkem časovnem presledku predložita dva ali več predlogov (od Komisije in/ali držav članic) z enakim zakonodajnim ciljem, jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji.

4.   Kadar se Parlamentu istočasno ali v kratkem časovnem presledku predložita dva ali več predlogov (od Komisije in/ali držav članic) z enakim zakonodajnim ciljem, jih Parlament obravnava v enem samem poročilu. Pristojni odbor v svojem poročilu navede, za katero besedilo je predlagal spremembe, in se sklicuje na vsa druga besedila v zakonodajni resoluciji.

5.
     
  Rok iz člena 39(1) Pogodbe EU začne teči, ko se na plenarnem zasedanju razglasi, da je Parlament v uradnih jezikih prejel pobudo skupaj z obrazložitvijo, ki potrjuje skladnost pobude s Protokolom o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priloženim Pogodbi ES.

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 58 – odstavek 1

1.   V času po sprejetju stališča Parlamenta o predlogu Komisije predsednik in poročevalec pristojnega odbora spremljata napredek predloga v postopku za njegovo sprejetje v Svetu, zlasti zato, da bi zagotovila natančno upoštevanje s strani Sveta ali Komisije podanih zavez glede v Parlamentu sprejetih sprememb
  .

1.   V času po sprejetju stališča Parlamenta o predlogu Komisije predsednik in poročevalec pristojnega odbora spremljata napredek predloga v postopku za njegovo sprejetje v Svetu, zlasti zato, da bi zagotovila natančno upoštevanje s strani Sveta ali Komisije podanih zavez glede
  stališča Parlamenta.

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 59 – podnaslov 1

Postopek
  soodločanja

Redni zakonodajni
  postopek

(Horizontalna sprememba: besede „soodločanje“ in „postopek soodločanja“ se v celotnem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedami „redni zakonodajni postopek“.)

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 60

Člen 60

Usklajevalni postopek po skupni izjavi iz leta 1975

1.
     
  Kadar v primeru pomembnejših pravnih aktov Skupnosti Svet ne namerava ravnati skladno z mnenjem Parlamenta, lahko Parlament ob predložitvi svojega mnenja začne usklajevalni postopek s Svetom ob dejavni udeležbi Komisije.

2.
     
  Parlament sproži ta postopek na lastno pobudo ali pobudo Sveta.

3.
     
  Za sestavo delegacije v usklajevalnem odboru, postopek, ki se naj uporabi, in poročanje Parlamentu o izidih se uporablja člen 68.

4.
     
  Pristojni odbor izdela poročilo o izidu usklajevanja, ki se predloži Parlamentu v razpravo in glasovanje.

črtano

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 61 – naslov

Predložitev
  skupnega
  stališča Sveta

Predložitev stališča Sveta

(Horizontalna sprememba: besede „skupno stališče Sveta“ ali „skupno stališče“ se po vsem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedami „stališče Sveta“ ali „stališče“.)

Sprememba 15

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 62 – odstavek 1 – pododstavek 2

Predsednik zaprosi za soglasje Sveta za vsako podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES ali členom 39(1) Pogodbe EU.

črtano

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 62 – odstavek 2

2.   Predsednik na pobudo Parlamenta ali Sveta obvesti Parlament o morebitnem podaljšanju rokov v skladu s
  členom 251(7) Pogodbe ES
  .

2.   Predsednik na pobudo Parlamenta ali Sveta obvesti Parlament o morebitnem podaljšanju rokov v skladu s
  členom 294(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije
  .

(Horizontalna sprememba: številčenje členov v Pogodbi EU in Pogodbi ES se po vsem Poslovniku prilagodi prečiščenima različicama Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.)

Sprememba 17

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 62 – odstavek 3

3.
     
  Predsednik lahko po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora ugodi zahtevi Sveta za podaljšanje rokov v skladu s členom 252(g) Pogodbe ES.

črtano

Sprememba 18

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 65 – odstavek 4

4.
     
  Z odstopanjem od odstavka 3, v primeru da zavrnitev s strani Parlamenta spada v okvir določb člena 252 Pogodbe ES, predsednik Komisijo pozove, naj svoj predlog umakne. Če Komisija to stori, predsednik v Parlamentu razglasi, da je zakonodajni postopek končan.

črtano

Spremembi 73 in 88

Poslovnik Evropskega parlamenta

Naslov II – odstavek 6 a (novo) – naslov (vstavi se za členom 74)

Sprememba 20

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 a (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo))

Člen 74a

Redni postopek za spremembo Pogodb

1.
     
  V skladu s členoma 41 in 48 lahko pristojni odbor Parlamentu predloži poročilo s predlogi Svetu za spremembo Pogodb.

2.
     
  Če se Evropski svet odloči za sklic konvencije, Parlament na predlog konference predsednikov imenuje svoje predstavnike.

Parlamentarna delegacija izvoli svojega vodjo in kandidate za članstvo v morebitnih usmerjevalnih skupinah ali predsedstvu konvencije.

3.
     
  Če Evropski svet od Parlamenta zahteva odobritev v zvezi s sklepom, naj ne skliče konvencije za proučitev predlaganih sprememb Pogodb, se zadeva posreduje pristojnemu odboru v skladu s členom 81.

Sprememba 21

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 b (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo))

Člen 74b

Poenostavljeni postopek za spremembo Pogodb

V skladu s členoma 41 in 48 lahko pristojni odbor Parlamentu, v skladu s postopkom iz člena 48(6) Pogodbe o Evropski uniji, predloži poročilo s predlogi Evropskemu svetu za spremembo vseh ali nekaterih določb tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 22

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 c (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo))

Člen 74c

Pristopne pogodbe

1.
     
  Prošnja evropske države za članstvo v Evropski uniji se da v presojo pristojnemu odboru.

2.
     
  Parlament se lahko na predlog pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj štiridesetih poslancev odloči, da bo od Komisije in Sveta zahteval, da pred začetkom pogajanj z državo prosilko sodelujeta v razpravi.

3.
     
  Med pogajanji Komisija in Svet redno in temeljito obveščata pristojni odbor o napredku pri pogajanjih, po potrebi zaupno.

4.
     
  Parlament lahko na kateri koli stopnji pogajanj sprejme priporočila na podlagi poročila pristojnega odbora in zahteva, da se ta upoštevajo pred sklenitvijo pogodbe o pristopu države prosilke k Evropski uniji.

5.
     
  Po koncu pogajanj, vendar pred podpisom sporazuma, se osnutek sporazuma posreduje Parlamentu v odobritev v skladu s členom 81.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 89 črta.)

Sprememba 23

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 d (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo))

Člen 74d

Izstop iz Unije

Če se država članica v skladu s členom 50 Pogodbe o Evropski uniji odloči za izstop iz Unije, se zadeva posreduje pristojnemu odboru Parlamenta. Smiselno se uporablja člen 74c. Parlament se o odobritvi sporazuma o izstopu odloči z večino oddanih glasov.

Sprememba 24

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 e (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo))

Člen 74e

Kršitev temeljnih načel s strani države članice

1.
     
  Parlament lahko na podlagi posebnega poročila pristojnega odbora, pripravljenega v skladu s členoma 41 in 48:

(a)

glasuje o obrazloženem predlogu, s katerim se Svet poziva, naj ukrepa v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji;

| (b) | glasuje o predlogu, s katerim se Komisijo ali države članice poziva, naj vložijo predlog v skladu s členom 7(2) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

(b)

glasuje o predlogu, s katerim se Komisijo ali države članice poziva, naj vložijo predlog v skladu s členom 7(2) Pogodbe o Evropski uniji;

| (c) | glasuje o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj ukrepa v skladu s členom 7(3) ali, naknadno, s členom 7(4) Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(c)

glasuje o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj ukrepa v skladu s členom 7(3) ali, naknadno, s členom 7(4) Pogodbe o Evropski uniji.

2.
     
  Vse zahteve Sveta za odobritev v zvezi s predlogom, predloženim v skladu s členom 7(1) in (2) Pogodbe o Evropski uniji, skupaj s predloženimi pripombami zadevne države članice se razglasijo v Parlamentu in pošljejo pristojnemu odboru v skladu s členom 81. Razen v nujnih in upravičenih primerih Parlament sprejme sklep na predlog pristojnega odbora.

3.
     
  Za sklepe iz odstavkov 1 in 2 je potrebna dvotretjinska večina oddanih glasov, ki predstavljajo večino poslancev.

4.
     
  Po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov lahko pristojni odbor vloži spremljajoči predlog resolucije. V njem navede stališče Parlamenta v zvezi s hujšo kršitvijo države članice, ustreznimi sankcijami in njihovo spremembo ali odpravo.

5.
     
  Pristojni odbor zagotavlja, da je Parlament v celoti obveščen in po potrebi zaprošen za mnenje o vseh nadaljnjih ukrepih, sprejetih na podlagi njegove odobritve v skladu z odstavkom 3. Svet je zaprošen, da ustrezno predstavi razvoj dogodkov. Na predlog pristojnega odbora, pripravljen po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov, lahko Parlament sprejme priporočila Svetu.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se poglavje 15 naslova II črta.)

Sprememba 25

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 f (novo) (vstavi se v poglavje 6 a (novo))

Člen 74f

Sestava Parlamenta

Parlament lahko v primernem času pred koncem parlamentarnega obdobja predlaga spremembo svoje sestave na podlagi poročila, ki ga njegov pristojni odbor pripravi v skladu s členom 41. Osnutek sklepa Evropskega sveta o sestavi Parlamenta se preuči v skladu s členom 81.

Sprememba 26

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 82 (vstavi se kot člen 74 g v poglavje 6 a (novo)

Člen 82

Postopki v Parlamentu

1.   Predsednik pošlje v obravnavo pristojnemu odboru prošnje
  držav članic ali predloge Komisije
  za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja med državami članicami
  in posvetovanja s Parlamentom
  v skladu s
  členom 40a(2)
  Pogodbe
  EU
  . Ustrezno se uporabljajo členi 37, 38, 39, 43, 53 do
  60
  in 81 tega poslovnika.

Člen 74g

Okrepljeno sodelovanje med državami članicami

1.   Predsednik pošlje v obravnavo pristojnemu odboru prošnje za vzpostavitev okrepljenega sodelovanja med državami članicami v skladu s
  členom 20
  Pogodbe
  o Evropski uniji
  . Ustrezno se uporabljajo členi 37, 38, 39, 43, 53 do
  59
  in 81 tega poslovnika.

2.   Pristojni odbor preveri skladnost s
  členom 11
  Pogodbe
  ES
  in
  členi 27a, 27b, 40, 43, 44 in 44a
  Pogodbe
  EU
  .

2.   Pristojni odbor preveri skladnost s
  členom 20
  Pogodbe
  o Evropski uniji
  in
  členi 326 do 334
  Pogodbe
  o delovanju Evropske unije
  .

3.   Nadaljnji akti, predlagani v okviru okrepljenega sodelovanja po njegovi vzpostavitvi, se obravnavajo v Parlamentu po enakih postopkih, kot veljajo, kadar okrepljeno sodelovanje ni vzpostavljeno.

3.   Nadaljnji akti, predlagani v okviru okrepljenega sodelovanja po njegovi vzpostavitvi, se obravnavajo v Parlamentu po enakih postopkih, kot veljajo, kadar okrepljeno sodelovanje ni vzpostavljeno.
  Uporablja se člen 43.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se poglavje 10 naslova II črta.)

Spremembi 27 in 28

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75

Splošni proračun

Večletni finančni okvir

Izvedbeni postopki za obravnavo splošnega proračuna Evropske unije in dodatnih proračunov v skladu s finančnimi določbami pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti se sprejmejo z resolucijo Parlamenta in so priloga tega poslovnika (2).

Če Svet od Parlamenta zahteva odobritev v zvezi s predlogom uredbe o določitvi večletnega finančnega okvira, se zadeva posreduje pristojnemu odboru v skladu s postopkom iz člena 81. Za odobritev v Parlamentu je potrebna večina glasov poslancev.

(Ker so ta in z njo povezane spremembe sprejete, se Priloga V črta.)

Sprememba 29

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75 a (novo)

Člen 75a

Delovno gradivo

1.
     
  Poslancem je na voljo naslednje gradivo:

| (a) | predlog proračuna, ki ga predloži Komisija; |
| --- | --- |

(a)

predlog proračuna, ki ga predloži Komisija;

| (b) | povzetek razprav Sveta o predlogu proračuna; |
| --- | --- |

(b)

povzetek razprav Sveta o predlogu proračuna;

| (c) | stališče Sveta o predlogu proračuna, oblikovano v skladu s členom 314(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

(c)

stališče Sveta o predlogu proračuna, oblikovano v skladu s členom 314(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| (d) | vsi osnutki sklepov o začasnih dvanajstinah v skladu s členom 315 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(d)

vsi osnutki sklepov o začasnih dvanajstinah v skladu s členom 315 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2.
     
  To gradivo se posreduje pristojnemu odboru. Vsak odbor, ki ga to zadeva, lahko poda svoje mnenje.

3.
     
  Če želijo mnenja podati tudi drugi odbori, predsednik določi rok, v katerem jih morajo poslati pristojnemu odboru.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 1 Priloge V črta.)

Sprememba 30

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75 b (novo)

Člen 75b

Obravnava predloga proračuna – prva faza

1.
     
  Vsak poslanec lahko ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev vloži in zagovarja osnutke dopolnitev predloga proračuna.

2.
     
  Osnutki dopolnitev so dopustni le, če so predloženi v pisni obliki, če jih je podpisalo najmanj štirideset poslancev ali če so vloženi v imenu politične skupine ali odbora, če je navedena proračunska postavka, na katero se nanašajo, in če je zagotovljeno ravnotežje med prihodki in odhodki. Osnutki dopolnitev vsebujejo vse potrebne podatke o zaznamkih v zvezi z zadevno proračunsko postavko.

Vse osnutke dopolnitev predloga proračuna je treba pisno obrazložiti.

3.
     
  Predsednik določi rok za vložitev osnutkov dopolnitev.

4.
     
  Pristojni odbor poda svoje mnenje o predloženih besedilih pred obravnavo v Parlamentu.

O osnutkih dopolnitev, ki jih je pristojni odbor zavrnil, se v Parlamentu ne glasuje, razen če to pred iztekom roka, ki ga določi predsednik, pisno zahteva eden od odborov ali najmanj štirideset poslancev; ta rok nikakor ne sme biti krajši od štiriindvajset ur pred začetkom glasovanja.

5.
     
  Osnutki dopolnitev načrta odhodkov Parlamenta, podobni tistim, ki jih je Parlament zavrnil že ob pripravi načrta odhodkov, se obravnavajo le, če je pristojni odbor o njih podal pozitivno mnenje.

6.
     
  Ne glede na člen 55(2) tega poslovnika Parlament ločeno in zaporedno glasuje o:

| — | vsakem osnutku dopolnitve, |
| --- | --- |

—

vsakem osnutku dopolnitve,

| — | vsakem oddelku predloga proračuna, |
| --- | --- |

—

vsakem oddelku predloga proračuna,

| — | predlogu resolucije o predlogu proračuna. |
| --- | --- |

—

predlogu resolucije o predlogu proračuna.

Ne glede na to se uporablja člen 161(4) do (8).

7.
     
  Členi, poglavja, naslovi in oddelki predloga proračuna, glede katerih osnutki dopolnitev niso bili vloženi, se štejejo za sprejete.

8.
     
  Za sprejetje osnutkov dopolnitev je potrebna večina glasov poslancev Evropskega parlamenta.

9.
     
  Če je Parlament predlog proračuna spremenil, se tako spremenjeni predlog skupaj z obrazložitvami pošlje Svetu in Komisiji.

10.
     
  Zapisnik seje, na kateri je Parlament podal svoje mnenje o predlogu proračuna, se pošlje Svetu in Komisiji.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 3 Priloge V črta.)

Sprememba 31

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75 c (novo)

Člen 75c

Finančni trialog

Predsednik sodeluje na rednih sestankih predsednikov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki se skličejo na pobudo Komisije v okviru proračunskega postopka iz naslova II šestega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije. Da bi olajšali izvajanje omenjenih postopkov, predsednik sprejme vse potrebne ukrepe za spodbujanje posvetovanja in približevanja stališč institucij.

Predsednik Parlamenta lahko to nalogo prenese na podpredsednika z izkušnjami na proračunskem področju ali na predsednika odbora, pristojnega za proračunske zadeve.

Sprememba 32

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75 d (novo)

Člen 75d

Sprava v proračunskem postopku

1.
     
  Predsednik skliče Spravni odbor v skladu s členom 314(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

2.
     
  Delegacija, ki zastopa Parlament na sejah Spravnega odbora v proračunskem postopku, je sestavljena iz toliko članov, kolikor jih je v delegaciji Sveta.

3.
     
  Člane delegacije vsako leto pred glasovanjem Parlamenta o stališču Sveta imenujejo politične skupine, po možnosti izmed članov odbora, pristojnega za proračunske zadeve, in drugih zadevnih odborov. Delegacijo vodi predsednik Parlamenta. Predsednik lahko to funkcijo prenese na podpredsednika z izkušnjami na proračunskem področju ali na predsednika odbora, pristojnega za proračunske zadeve.

4.
     
  Uporablja se člen 68(2), (4), (5), (7) in (8).

5.
     
  Ko je v Spravnem odboru dosežen dogovor o skupnem besedilu, se zadeva uvrsti na dnevni red zasedanja Parlamenta, ki bo potekalo v štirinajstih dneh od datuma dogovora. Skupno besedilo je na voljo vsem poslancem. Uporablja se člen 69(2) in (3).

6.
     
  Skupno besedilo je v celoti predmet enega samega glasovanja. Glasuje se poimensko. Skupno besedilo šteje za sprejeto, če ga ne zavrne večina poslancev Parlamenta.

7.
     
  Če Parlament potrdi skupno besedilo, medtem ko ga Svet zavrne, lahko pristojni odbor vloži vse ali nekatere predloge sprememb Parlamenta k stališču Sveta za potrditev v skladu s točko (d) člena 314(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Glasovanje o potrditvi se uvrsti na dnevni red zasedanja Parlamenta, ki bo potekalo v štirinajstih dneh od datuma, ko Svet sporoči, da je zavrnil skupno besedilo.

Predlogi sprememb štejejo za potrjene, če jih sprejme večina poslancev Parlamenta s tripetinsko večino oddanih glasov.

Sprememba 33

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75 e (novo)

Člen 75e

Dokončno sprejetje proračuna

Če se predsednik strinja s tem, da je proračun sprejet v skladu z določbami člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v Parlamentu razglasi, da je proračun dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 4 Priloge V črta.)

Sprememba 34

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 75 f (novo)

Člen 75f

Sistem začasnih dvanajstin

1.
     
  Vsi sklepi Sveta, s katerimi se odobrijo odhodki, ki presegajo začasno dvanajstino odhodkov, se posredujejo pristojnemu odboru.

2.
     
  Pristojni odbor lahko vloži osnutek sklepa za zmanjšanje odhodkov iz odstavka 1. Parlament o njem odloča v 30 dneh po sprejetju sklepa Sveta.

3.
     
  Parlament odloča z večino svojih poslancev.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 7 Priloge V črta.)

Sprememba 35

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 79 a (novo)

Člen 79a

Postopek priprave načrta odhodkov Parlamenta

1.
     
  V zvezi z vprašanji, ki se nanašajo na proračun Parlamenta, sprejmeta predsedstvo in odbor, pristojen za proračun, v dveh zaporednih korakih sklep o:

| (a) | kadrovskem načrtu; |
| --- | --- |

(a)

kadrovskem načrtu;

| (b) | predhodnem predlogu in predlogu načrta odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

predhodnem predlogu in predlogu načrta odhodkov.

2.
     
  Sklepi o kadrovskem načrtu se sprejmejo po tem postopku:

| (a) | predsedstvo pripravi kadrovski načrt za vsako proračunsko leto; |
| --- | --- |

(a)

predsedstvo pripravi kadrovski načrt za vsako proračunsko leto;

| (b) | usklajevalni postopek med predsedstvom in odborom, pristojnim za proračun, se sproži, kadar se mnenje slednjega razlikuje od prvotnih sklepov predsedstva; |
| --- | --- |

(b)

usklajevalni postopek med predsedstvom in odborom, pristojnim za proračun, se sproži, kadar se mnenje slednjega razlikuje od prvotnih sklepov predsedstva;

| (c) | na koncu postopka predsedstvo v skladu s členom 207(3) Poslovnika sprejme končno odločitev o načrtu odhodkov v zvezi s kadrovskim načrtom brez poseganja v sklepe, sprejete v skladu s členom 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(c)

na koncu postopka predsedstvo v skladu s členom 207(3) Poslovnika sprejme končno odločitev o načrtu odhodkov v zvezi s kadrovskim načrtom brez poseganja v sklepe, sprejete v skladu s členom 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

3.
     
  Kar zadeva načrt odhodkov kot takšen, se postopek priprave začne, kakor hitro predsedstvo sprejme dokončni sklep o kadrovskem načrtu. Faze tega postopka so takšne, kot so določene v členu 79. Usklajevalni postopek se sproži, kadar se stališči odbora, pristojnega za proračunske zadeve, in predsedstva bistveno razlikujeta.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 79(7) in člen 8 Priloge V črtata.)

Sprememba 37

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 1

1.   Kadar mora Parlament dati
  privolitev
  za predlagani akt, se odloči na podlagi priporočila pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.

1.   Kadar mora Parlament dati
  odobritev
  za predlagani akt, se odloči na podlagi priporočila pristojnega odbora za sprejetje ali zavrnitev akta.

Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi
  ES
  ali Pogodbi
  EU
  potrebna njegova
  privolitev
  , izreče z enim samim glasovanjem, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje
  privolitve
  je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe
  ES
  ali Pogodbe
  EU
  , ki je pravna podlaga za predlagani akt.

Parlament se o aktu, za katerega je po Pogodbi
  o Evropski uniji
  ali Pogodbi
  o delovanju Evropske unije
  potrebna njegova
  odobritev
  , izreče z enim samim glasovanjem, pri čemer ni mogoče vlagati predlogov sprememb. Za sprejetje
  odobritve
  je potrebna takšna večina, kakor je navedena v členu Pogodbe
  o Evropski uniji
  ali Pogodbe
  o delovanju Evropske unije
  , ki je pravna podlaga za predlagani akt.

Sprememba 38

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 2

2.   Za pristopne pogodbe in mednarodne sporazume ter za ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel s strani države članice se uporablja člen
  89
  , 90
  oziroma 102
  . Za postopek okrepljenega sodelovanja na področju, za katerega velja postopek
  iz člena 251 Pogodbe ES
  , se uporablja člen
  82
  tega poslovnika.

2.   Za pristopne pogodbe in mednarodne sporazume ter za ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel s strani države članice se uporablja člen
  74c, 74e in
  90. Za postopek okrepljenega sodelovanja na področju, za katerega velja
  redni zakonodajni
  postopek, se uporablja člen
  74g
  tega poslovnika.

(Horizontalna sprememba: besede „postopek iz člena 251 Pogodbe ES“ se v celotnem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedami „redni zakonodajni postopek“.

Sprememba 39

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 81 – odstavek 3

3.   Kadar je za
  zakonodajni
  predlog potrebna
  privolitev
  Parlamenta, lahko pristojni odbor za vzpodbujanje pozitivnega izida postopka Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu
  Komisije
  s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev
  predloga
  .

3.   Kadar je za predlog
  zakonodajnega akta ali predvidenega mednarodnega sporazuma
  potrebna
  odobritev
  Parlamenta, lahko pristojni odbor za vzpodbujanje pozitivnega izida postopka Parlamentu predloži vmesno poročilo o predlogu s predlogom resolucije, ki vsebuje priporočila za spremembo ali izvršitev
  predlaganega akta
  .

Če Parlament sprejme vsaj eno priporočilo, predsednik zahteva nadaljnjo razpravo s Svetom.

Pristojni odbor poda svoje končno priporočilo za privolitev Parlamenta ob upoštevanju izida razprave s Svetom.

(Horizontalna sprememba: razen v členih 56 in 57 se besede „predlog Komisije“ in „zakonodajni predlog“ v celotnem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedami „predlog zakonodajnega akta“ ali „predlagani zakonodajni akt“, kot je slovnično ustrezno).

Sprememba 76

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 87 a (novo) Veljavno besedilo

Člen 87a

Delegirani akti

Kadar se z zakonodajnim aktom prenese na Komisijo pooblastilo za dopolnitev ali spremembo nekaterih nebistvenih določb zakonodajnega akta, pristojni odbor:

| — | pregleda vse osnutke delegiranega akta, ki so bili posredovani Parlamentu v pregled; |
| --- | --- |

—

pregleda vse osnutke delegiranega akta, ki so bili posredovani Parlamentu v pregled;

| — | lahko s predlogom resolucije predloži Parlamentu kakršen koli ustrezen predlog v skladu z določbami zakonodajnega akta. |
| --- | --- |

—

lahko s predlogom resolucije predloži Parlamentu kakršen koli ustrezen predlog v skladu z določbami zakonodajnega akta.

Smiselno se uporabljajo se določbe člena 88(1), (2) in (3).

Sprememba 41

Poslovnik Evropskega parlamenta

Naslov II a (novo) (vstavi se pred poglavjem 12)

Sprememba 42

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poglavje 12 – naslov

Sprememba 43

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 92

Člen 92

Imenovanje visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko

1.
     
  Pred imenovanjem visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko predsednik povabi predsedujočega Svetu, naj v Parlamentu poda izjavo v skladu s členom 21 Pogodbe EU. Predsednik povabi predsednika Komisije, da istočasno poda svojo izjavo.

2.
     
  Po imenovanju visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko v skladu s členom 207(2) Pogodbe ES ter preden visoki predstavnik uradno nastopi svojo funkcijo, ga predsednik povabi, da pristojnemu odboru poda izjavo in odgovarja na njegova vprašanja.

3.
     
  Po izjavah in odgovorih iz odstavkov 1 in 2 ter na pobudo pristojnega odbora ali v skladu s členom 121 lahko Parlament poda priporočilo.

črtano

Sprememba 44

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 93 – naslov

Imenovanje posebnih predstavnikov za namene skupne zunanje in varnostne politike

Posebni predstavniki

Sprememba 45

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 93 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Posebni predstavnik, ki ga Svet imenuje za posebna politična vprašanja, je lahko na pobudo Parlamenta ali na lastno pobudo pozvan, da poda izjavo pred pristojnim odborom.

(Ker je ta sprememba sprejeta, se člen 94(3) črta.)

Sprememba 46

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 94

Člen 94

Izjave visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko ter drugih posebnih predstavnikov

1.
     
  Visoki predstavnik je najmanj štirikrat letno povabljen, da Parlamentu poda izjave. Uporablja se člen 110.

2.
     
  Visoki predstavnik je najmanj štirikrat letno povabljen na sejo pristojnega odbora, da poda izjavo in odgovarja na vprašanja. Visoki predstavnik je lahko povabljen tudi ob drugih priložnostih, kadar se pristojnemu odboru zdi potrebno ali na lastno pobudo.

3.
     
  Kadar Svet imenuje posebnega predstavnika za določena politična vprašanja, je ta lahko povabljen, da na pobudo Parlamenta ali na lastno pobudo pred pristojnim odborom poda izjavo.

črtano

Sprememba 47

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 96 – odstavek 2

2.   Zadevni odbori skušajo zagotoviti, da jih visoki predstavnik
  za skupno zunanjo
  in varnostno politiko, Svet in Komisija redno in pravočasno obveščajo o razvoju in izvrševanju skupne zunanje in varnostne politike Unije, o predvidenih stroških, kadar je v okviru navedene politike sprejet z izdatki povezan sklep, ter o vseh drugih finančnih vprašanjih v zvezi z izvrševanjem ukrepov v okviru navedene politike. Izjemoma lahko odbor na zahtevo Komisije, Sveta ali visokega predstavnika sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

2.   Zadevni odbori skušajo zagotoviti, da jih
  podpredsednik Komisije/
  visoki predstavnik
  Unije za zunanje zadeve
  in varnostno politiko, Svet in Komisija redno in pravočasno obveščajo o razvoju in izvrševanju skupne zunanje in varnostne politike Unije, o predvidenih stroških, kadar je v okviru navedene politike sprejet z izdatki povezan sklep, ter o vseh drugih finančnih vprašanjih v zvezi z izvrševanjem ukrepov v okviru navedene politike. Izjemoma lahko odbor na zahtevo Komisije, Sveta ali visokega predstavnika sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

(Horizontalna sprememba: „visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko“ se v celotnem besedilu Poslovnika nadomesti s „podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko“.

Sprememba 48

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 96 – odstavek 3

3.   O posvetovalnem dokumentu, ki ga pripravi
  Svet
  v zvezi z glavnimi vidiki in temeljnimi usmeritvami skupne zunanje in varnostne politike, vključno s finančnimi posledicami za proračun Unije, poteka
  vsakoletna
  razprava. Uporabljajo se določbe člena 110.

3.   O posvetovalnem dokumentu, ki ga pripravi
  podpredsednik/visoki predstavnik
  v zvezi z glavnimi vidiki in temeljnimi usmeritvami skupne zunanje in varnostne politike, vključno s
  skupno varnostno in obrambno politiko ter
  finančnimi posledicami za proračun Unije, poteka razprava
  dvakrat letno
  . Uporabljajo se določbe člena 110.

Sprememba 49

Poslovnik Evropskega parlamenta

Poglavje 14 – naslov

črtano

Sprememba 50

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 99

Člen 99

Obveščanje Parlamenta na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

1.
     
  Pristojni odbor skrbi za to, da je Parlament v celoti in redno obveščen o dejavnostih na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo, kadar Svet v skladu s členom 34(2)(a) Pogodbe EU sprejema skupna stališča, s katerimi opredeli pristop Unije do posamezne zadeve.

2.
     
  Odbor lahko izjemoma na zahtevo Komisije ali Sveta sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

3.
     
  Razprava iz člena 39(3) Pogodbe EU poteka v skladu z določbami člena 110(2), (3) in (4) tega poslovnika.

črtano

Sprememba 51

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 100

Člen 100

Posvetovanje s Parlamentom na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

Posvetovanje s Parlamentom na podlagi člena 34(2)(b), (c) in (d) Pogodbe EU urejajo členi 36 do 39, 43, 44 in 55 tega poslovnika.

Kadar je to primerno, se obravnava predloga uvrsti najpozneje na dnevni red zadnje seje pred potekom roka, določenega v skladu s členom 39(1) Pogodbe EU.

Kadar je Parlament zaprošen za mnenje o osnutku sklepa Sveta o imenovanju direktorja in članov upravnega odbora Europola, se smiselno uporablja člen 108 tega poslovnika.

črtano

Sprememba 52

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 101

Člen 101

Priporočila na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

1.
     
  Odbor, pristojen za vprašanja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, lahko na področju, zajetem v naslovu VI Pogodbe EU, po pridobitvi dovoljenja konference predsednikov ali na predlog v skladu s členom 121 tega poslovnika pripravi priporočila Svetu.

2.
     
  V nujnih primerih lahko dovoljenje iz odstavka 1 podeli predsednik, ki prav tako lahko dovoli nujno sejo tega odbora.

3.
     
  Tako pripravljena priporočila se uvrstijo na dnevni red naslednjega delnega zasedanja. Smiselno se uporablja člen 97(4).

(Glej tudi razlago člena 121).

črtano

Sprememba 53

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 105

1.   Ko
  Svet doseže dogovor glede kandidature
  za predsednika Komisije, predsednik kandidata pozove, naj poda izjavo in Parlamentu predstavi svoje politične smernice. Izjavi sledi razprava.

Svet
  je vabljen k sodelovanju v razpravi.

1.   Ko
  Evropski svet predlaga kandidata
  za predsednika Komisije, predsednik kandidata pozove, naj poda izjavo in Parlamentu predstavi svoje politične smernice. Izjavi sledi razprava.

Evropski svet
  je vabljen k sodelovanju v razpravi.

2.   Parlament
  kandidaturo potrdi ali zavrne
  z večino
  oddanih glasov
  .

Glasuje se tajno.

2.   Parlament
  izvoli predsednika Komisije
  z večino
  svojih poslancev
  .

Glasuje se tajno.

3.   Če je kandidat izvoljen, predsednik o tem obvesti Svet ter njega in novoizvoljenega predsednika Komisije pozove, naj soglasno predlagata kandidate za različna mesta komisarjev.

3.   Če je kandidat izvoljen, predsednik o tem obvesti Svet ter njega in novoizvoljenega predsednika Komisije pozove, naj soglasno predlagata kandidate za različna mesta komisarjev.

4.   Če
  Parlament kandidature
  ne
  potrdi
  , predsednik pozove
  Svet
  , naj predlaga novega kandidata.

4.   Če
  kandidat
  ne
  dobi potrebne večine
  , predsednik pozove
  Evropski svet
  , naj
  v enem mesecu po istem postopku
  predlaga novega kandidata
  za volitve
  .

Sprememba 54

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 107 a (novo)

Člen 107a

Imenovanje sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča Evropske unije

Na predlog pristojnega odbora Parlament imenuje svojega kandidata za sedemčlanski odbor, katerega naloga je pregledati ustreznost kandidatov za mesta sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča in Splošnega sodišča.

Sprememba 55

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 121 – odstavek 1

1.   Politična skupina ali najmanj štirideset poslancev lahko vloži predlog priporočila Svetu v zvezi z zadevami, ki spadajo pod
  naslova
  V
  in VI
  Pogodbe
  EU
  , ali v primeru, da Parlament ni bil zaprošen za mnenje v zvezi z mednarodnim sporazumom v okviru člena 90 ali 91 tega poslovnika.

1.   Politična skupina ali najmanj štirideset poslancev lahko vloži predlog priporočila Svetu v zvezi z zadevami, ki spadajo pod
  naslov
  V Pogodbe
  o Evropski uniji
  , ali v primeru, da Parlament ni bil zaprošen za mnenje v zvezi z mednarodnim sporazumom v okviru člena 90 ali 91 tega poslovnika.

Sprememba 56

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 124 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Če Pogodba o delovanju Evropske unije predvideva posvetovanje z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, predsednik začne postopek posvetovanja in o tem obvesti Parlament.

Sprememba 57

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 124 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Mnenja, ki jih posreduje Evropski ekonomsko-socialni odbor, se pošljejo pristojnemu odboru.

Sprememba 58

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 125 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Če Pogodba o delovanju Evropske unije predvideva posvetovanje z Odborom regij, predsednik začne postopek posvetovanja in o tem obvesti Parlament.

Sprememba 59

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 125 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Mnenja, ki jih posreduje Odbor regij, se pošljejo pristojnemu odboru.

Sprememba 91

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 129 Veljavno besedilo

Člen 129

Posledice opustitve ukrepanja Sveta po potrditvi njegovega skupnega stališča v postopku sodelovanja

Če v roku treh ali po dogovoru s Svetom štirih mesecev po posredovanju skupnega stališča v skladu s členom 252 Pogodbe ES Parlament stališča niti ne zavrne niti spremeni in Svet ne sprejme predlagane zakonodaje v skladu s skupnim stališčem, lahko predsednik v imenu Parlamenta in po posvetovanju z odborom, pristojnim za pravne zadeve, proti Svetu vloži tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 232 Pogodbe ES.

črtano

Sprememba 61

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 132

Konferenca predsednikov imenuje člane parlamentarne delegacije pri kateri koli
  konvenciji,
  konferenci ali podobnem telesu, ki vključuje predstavnike parlamentov, in ji dodeli mandat, skladen z vsemi ustreznimi resolucijami Parlamenta. Delegacija izvoli svojega predsednika in po potrebi enega ali več podpredsednikov.

Konferenca predsednikov imenuje člane parlamentarne delegacije pri kateri koli konferenci ali podobnem telesu, ki vključuje predstavnike parlamentov, in ji dodeli mandat, skladen z vsemi ustreznimi resolucijami Parlamenta. Delegacija izvoli svojega predsednika in po potrebi enega ali več podpredsednikov.

Sprememba 65

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 149 – odstavek 12

12.   Brez poseganja v člen 197
  Pogodbe
  ES
  si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo
  in
  Svetom o ustrezni dodelitvi časa za njun govor.

12.   Ne glede na člen 230
  Pogodbe
  o delovanju Evropske unije
  si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo
  , Svetom in predsednikom Evropskega sveta
  o ustrezni dodelitvi časa za njihov govor.

(Ta odstavek postane zadnji odstavek člena 149.)

Sprememba 67

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 204 – naslov

Imenovanje
  varuha človekovih pravic

Izvolitev
  varuha človekovih pravic

Sprememba 68

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 204 – odstavek 7

7.   
  Imenovani
  je nemudoma pozvan, da zapriseže pred Sodiščem Evropskih skupnosti.

7.   
  Izvoljeni kandidat
  je nemudoma pozvan, da zapriseže pred Sodiščem.

Sprememba 69

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga V – člen 2

Člen 2

Stopnja

1.
     
  Vsak poslanec lahko ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev vloži in zagovarja predloge sklepov za določitev nove najvišje stopnje.

2.
     
  Taki predlogi so dopustni le, če so vloženi v pisni obliki in jih je podpisalo najmanj štirideset poslancev ali če so vloženi v imenu politične skupine ali odbora.

3.
     
  Predsednik določi rok za vložitev teh predlogov.

4.
     
  Pristojni odbor poroča o predlogih pred razpravo v Parlamentu.

5.
     
  Nato Parlament o predlogih glasuje.

Parlament odloča z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.

Kadar Svet obvesti Parlament, da soglaša z določitvijo nove stopnje, predsednik v Parlamentu razglasi, da je spremenjena stopnja sprejeta.

V nasprotnem primeru se stališče Sveta pošlje pristojnemu odboru.

črtano

Sprememba 70

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga V – člen 5

Člen 5

Obravnava mnenj Sveta – druga faza

1.
     
  Če Svet spremeni eno ali več dopolnitev, ki jih je sprejel Parlament, se tako spremenjeno besedilo posreduje pristojnemu odboru.

2.
     
  Vsak poslanec lahko ob upoštevanju spodaj navedenih pogojev vloži in zagovarja osnutke dopolnitev besedil, ki jih je spremenil Svet.

3.
     
  Taki osnutki dopolnitev so dopustni le, če so predloženi v pisni obliki, če jih je podpisalo najmanj štirideset poslancev ali so vloženi v imenu odbora in če je zagotovljeno ravnotežje med prihodki in odhodki. Člen 49(5) se ne uporablja.

Osnutki dopolnitev so dopustni le, če se nanašajo na besedila, ki jih je dopolnil Svet.

4.
     
  Predsednik določi rok za vložitev osnutkov dopolnitev.

5.
     
  Pristojni odbor se izreče o besedilih, ki jih je spremenil Svet, in poda svoje mnenje o osnutkih dopolnitev k tem besedilom.

6.
     
  O osnutkih dopolnitev besedil, ki jih je spremenil Svet, se v Parlamentu glasuje brez poseganja v določbe drugega pododstavka člena 3(4). Parlament odloča z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov. Če so osnutki dopolnitev sprejeti, se šteje, da so besedila, ki jih je spremenil Svet, zavrnjena. Če so zavrnjeni, se šteje, da so besedila, ki jih je spremenil Svet, sprejeta.

7.
     
  Povzetek Sveta glede izidov razprav o predlaganih spremembah, ki jih je sprejel Parlament, je predmet razprave, ki se lahko zaključi z glasovanjem o predlogu resolucije.

8.
     
  Po zaključku postopka, predvidenega v tem členu, in ob upoštevanju določb člena 6 predsednik razglasi v Parlamentu, da je proračun dokončno sprejet. Predsednik poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije.

črtano

Sprememba 71

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga V – člen 6

Člen 6

Popolna zavrnitev

1.
     
  Odbor ali najmanj štirideset poslancev lahko iz tehtnih razlogov vloži predlog zavrnitve predloga proračuna v celoti. Tak predlog je dopusten le, če je pisno obrazložen in vložen v roku, ki ga določi predsednik. Razlogi za zavrnitev ne smejo biti protislovni.

2.
     
  Pristojni odbor poda svoje mnenje o takem predlogu, preden se o njem glasuje v Parlamentu.

Parlament odloča z večino svojih poslancev in dvema tretjinama oddanih glasov. Če je predlog sprejet, se predlog proračuna v celoti vrne Svetu.

črtano

---

(1)  
  V skladu s sklepi Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008.

(2)  
  Glej Prilogo V.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 24. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/111

---

Torek, 24. novembra 2009Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***III

P7_TA(2009)0068

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o skupnem besedilu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev, ki ga je odobril Spravni odbor (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 285 E/17

(Postopek soodločanja: tretja obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0697),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0724),

ob upoštevanju svojega stališča iz druge obravnave (2) o skupnem stališču Sveta (3),

ob upoštevanju mnenja Komisije o spremembah skupnega stališča, ki jih je predlagal Parlament (KOM(2009)0420)

ob upoštevanju člena 251(5) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 69 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v Spravnem odboru (A7-0070/2009),

| 1. | odobri skupno besedilo; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno besedilo;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 3. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti, skupaj z zadevno izjavo Komisije, v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti, skupaj z zadevno izjavo Komisije, v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

(2)  Sprejeta besedila, 6.5.2009, P6_TA(2009)0361.

(3)  UL C 103 E, 5.5.2009, str. 1.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/112

---

Torek, 24. novembra 2009Statistični podatki o pesticidih ***III

P7_TA(2009)0069

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih o pesticidih, ki ga je odobril spravni odbor (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 285 E/18

(Postopek soodločanja: tretja obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril spravni odbor (PE–CONS 3676/2009 – C7-0258/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0778),

ob upoštevanju svojega stališča iz druge obravnave (2) o skupnem stališču Sveta (3),

ob upoštevanju mnenja Komisije o spremembah skupnega stališča, ki jih je predlagal Parlament (KOM(2009)0486),

ob upoštevanju člena 251(5) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 69 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v Spravnem odboru (A7–0063/2009),

| 1. | odobri skupno besedilo; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno besedilo;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 3. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj po tem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 98.

(2)  Sprejeta besedila, 24.4.2009, P6_TA(2009)0318.

(3)  UL C 38 E, 17.2.2009, str. 1.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/113

---

Torek, 24. novembra 2009Finančna pomoč Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (kodificirana različica) ***I

P7_TA(2009)0070

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij (kodificirana različica) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

2010/C 285 E/19

(Postopek soodločanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0113),

ob upoštevanju členov 251(2) in 156 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0039/2009),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

ob upoštevanju členov 86 in 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0057/2009),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/114

---

Torek, 24. novembra 2009Makrofinančna pomoč Gruziji *

P7_TA(2009)0071

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Gruziji (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

2010/C 285 E/20

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0523),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0269/2009),

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne misije za ugotavljanje dejstev glede spora v Gruziji iz septembra 2009 (Tagliavinijino poročilo),

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0060/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/115

---

Torek, 24. novembra 2009Makrofinančna pomoč Armeniji *

P7_TA(2009)0072

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Armeniji (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

2010/C 285 E/21

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0531),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0268/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0059/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/116

---

Torek, 24. novembra 2009Makrofinančna pomoč Srbiji *

P7_TA(2009)0073

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Srbiji (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

2010/C 285 E/22

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0513),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0270/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0061/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/117

---

Torek, 24. novembra 2009Makrofinančna pomoč Bosni in Hercegovini *

P7_TA(2009)0074

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o zagotavljanju makrofinančne pomoči Bosni in Hercegovini (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

2010/C 285 E/23

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0596),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0278/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0067/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/118

---

Torek, 24. novembra 2009Skupni sistem davka na dodano vrednost *

P7_TA(2009)0075

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

2010/C 285 E/24

(Postopek posvetovanja – ponovno posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sveta (10893/2009),

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0677),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2008 (1),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0002/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 59(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0055/2009),

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, predloženo za posvetovanje; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, predloženo za posvetovanje;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| OSNUTEK SVETA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive – akt o spremembi


  Uvodna izjava 8 |
| (8) | Bolgariji in Romuniji je bilo v okviru njunega pristopa dovoljeno, da malim podjetjem oprostita plačevanje davka in da še naprej uporabljata oprostitev za mednarodni prevoz potnikov. Zaradi jasnosti in doslednosti je treba ta odstopanja vključiti v samo Direktivo. |

OSNUTEK SVETA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 8

(8)

Bolgariji in Romuniji je bilo v okviru njunega pristopa dovoljeno, da malim podjetjem oprostita plačevanje davka in da še naprej uporabljata oprostitev za mednarodni prevoz potnikov. Zaradi jasnosti in doslednosti je treba ta odstopanja vključiti v samo Direktivo.

| (8) | Bolgariji in Romuniji je bilo v okviru njunega pristopa dovoljeno, da malim podjetjem oprostita plačevanje davka in da še naprej uporabljata oprostitev za mednarodni prevoz potnikov. Zaradi jasnosti in doslednosti je treba ta odstopanja vključiti v samo direktivo.
  Zakonitost teh odstopanj in potrebo po njih je treba preveriti vsaj vsaki dve leti. |
| --- | --- |

(8)

Bolgariji in Romuniji je bilo v okviru njunega pristopa dovoljeno, da malim podjetjem oprostita plačevanje davka in da še naprej uporabljata oprostitev za mednarodni prevoz potnikov. Zaradi jasnosti in doslednosti je treba ta odstopanja vključiti v samo direktivo.
  Zakonitost teh odstopanj in potrebo po njih je treba preveriti vsaj vsaki dve leti.

Sprememba 2

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 9

| (9) | Kar zadeva pravico do odbitka, temeljno pravilo določa, da ta pravica velja samo, če davčni zavezanec uporablja blago in storitve za
  poslovno dejavnost
  . To pravilo bi bilo treba pojasniti in okrepiti glede dobave nepremičnin
  in s tem povezanih izdatkov
  , da bi zagotovili enako obravnavo davčnih zavezancev, kadar se nepremičnine, ki jih zavezanci uporabljajo za poslovno dejavnost, ne uporabljajo izključno za to dejavnost. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva pravico do odbitka, temeljno pravilo določa, da ta pravica velja samo, če davčni zavezanec uporablja blago in storitve za
  poslovno dejavnost
  . To pravilo bi bilo treba pojasniti in okrepiti glede dobave nepremičnin
  in s tem povezanih izdatkov
  , da bi zagotovili enako obravnavo davčnih zavezancev, kadar se nepremičnine, ki jih zavezanci uporabljajo za poslovno dejavnost, ne uporabljajo izključno za to dejavnost.

| (9) | Kar zadeva pravico do odbitka, temeljno pravilo določa, da ta pravica velja samo, če davčni zavezanec uporablja blago in storitve
  za transakcije, ki omogočajo uveljavljanje pravice do odbitka
  . To pravilo bi bilo treba pojasniti in okrepiti glede dobave nepremičnin, da bi zagotovili enako obravnavo davčnih zavezancev, kadar se nepremičnine, ki jih zavezanci uporabljajo za poslovno dejavnost, ne uporabljajo izključno za to dejavnost.
  Zato je treba omejiti začetno pravico do uveljavljanja odbitka za rabo v zvezi s transakcijami, ki omogočajo uveljavljanje pravice do odbitka, ko obračun davka postane obvezen. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva pravico do odbitka, temeljno pravilo določa, da ta pravica velja samo, če davčni zavezanec uporablja blago in storitve
  za transakcije, ki omogočajo uveljavljanje pravice do odbitka
  . To pravilo bi bilo treba pojasniti in okrepiti glede dobave nepremičnin, da bi zagotovili enako obravnavo davčnih zavezancev, kadar se nepremičnine, ki jih zavezanci uporabljajo za poslovno dejavnost, ne uporabljajo izključno za to dejavnost.
  Zato je treba omejiti začetno pravico do uveljavljanja odbitka za rabo v zvezi s transakcijami, ki omogočajo uveljavljanje pravice do odbitka, ko obračun davka postane obvezen.

Sprememba 3

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Medtem ko
  so nepremičnine in z njimi povezani izdatki najbolj očitni primeri, pri katerih sta pojasnilo in okrepitev pravila ustrezna, že zaradi vrednosti in ekonomske življenjske dobe takšnega premoženja ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega premoženja v praksi običajna,
  pa je kljub temu primerno, da se v skladu z načelom subsidiarnosti državam članicam da pooblastilo za uporabo taistega pravila za premičnine, ki so trajne narave in so del poslovnih sredstev podjetja
  . |
| --- | --- |

(10)

Medtem ko
  so nepremičnine in z njimi povezani izdatki najbolj očitni primeri, pri katerih sta pojasnilo in okrepitev pravila ustrezna, že zaradi vrednosti in ekonomske življenjske dobe takšnega premoženja ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega premoženja v praksi običajna,
  pa je kljub temu primerno, da se v skladu z načelom subsidiarnosti državam članicam da pooblastilo za uporabo taistega pravila za premičnine, ki so trajne narave in so del poslovnih sredstev podjetja
  .

| (10) | Ker
  so nepremičnine in z njimi povezani izdatki najbolj očitni primeri, pri katerih sta pojasnilo in okrepitev pravila ustrezna, že zaradi vrednosti in ekonomske življenjske dobe takšnega premoženja ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega premoženja v praksi običajna,
  je treba začetno pravico do odbitka uporabljati za nepremičnine, ki jih je pridobil davčni zavezanec, in pomembne storitve s tem v zvezi, ki so zaradi svoje ekonomske vrednosti lahko izenačene z nakupom nepremičnine
  .
  Nasprotno pa je treba manjša popravila ali izboljšave z omejenim ekonomskim pomenom izključiti iz področja uporabe tega pravila. |
| --- | --- |

(10)

Ker
  so nepremičnine in z njimi povezani izdatki najbolj očitni primeri, pri katerih sta pojasnilo in okrepitev pravila ustrezna, že zaradi vrednosti in ekonomske življenjske dobe takšnega premoženja ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega premoženja v praksi običajna,
  je treba začetno pravico do odbitka uporabljati za nepremičnine, ki jih je pridobil davčni zavezanec, in pomembne storitve s tem v zvezi, ki so zaradi svoje ekonomske vrednosti lahko izenačene z nakupom nepremičnine
  .
  Nasprotno pa je treba manjša popravila ali izboljšave z omejenim ekonomskim pomenom izključiti iz področja uporabe tega pravila.

Sprememba 4

Predlog direktive – akt o spremembi

Uvodna izjava 11

| (11) | Da bi zagotovili enakopravni sistem odbitkov za davčne zavezance v okviru novih pravil, bi bilo treba določiti sistem korekcij v skladu z
  drugimi
  pravili za popravek odbitkov, ki bi upošteval spremembe v poslovni in neposlovni uporabi zadevnega premoženja. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili enakopravni sistem odbitkov za davčne zavezance v okviru novih pravil, bi bilo treba določiti sistem korekcij v skladu z
  drugimi
  pravili za popravek odbitkov, ki bi upošteval spremembe v poslovni in neposlovni uporabi zadevnega premoženja.

| (11) | Da bi zagotovili enakopravni sistem odbitkov za davčne zavezance v okviru novih pravil, bi bilo treba določiti sistem korekcij v skladu
  s
  pravili za popravek odbitkov, ki bi upošteval spremembe v poslovni in neposlovni uporabi zadevnega premoženja
  za obdobje, ki ustreza obstoječemu obdobju korekcije za nepremičnine, pridobljene kot investicijsko blago
  . |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili enakopravni sistem odbitkov za davčne zavezance v okviru novih pravil, bi bilo treba določiti sistem korekcij v skladu
  s
  pravili za popravek odbitkov, ki bi upošteval spremembe v poslovni in neposlovni uporabi zadevnega premoženja
  za obdobje, ki ustreza obstoječemu obdobju korekcije za nepremičnine, pridobljene kot investicijsko blago
  .

Sprememba 5

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 12

Direktiva 2006/112/ES

Člen 168 a – odstavek 1

1.   Če se nepremičnina, ki je del poslovnih sredstev davčnega zavezanca, uporablja pri izvajanju njegovih poslovnih dejavnosti ali jo zavezanec ali njegovo osebje uporabljajo v zasebne, ali bolj na splošno, v druge namene,
  se DDV na izdatke, povezane s to nepremičnino, odbije v skladu z načeli iz členov 167, 168, 169 in 173 samo za delež uporabe nepremičnine v poslovne namene davčnega zavezanca.

Z odstopanjem od člena 26 se spremembe v deležu uporabe nepremičnine iz prvega pododstavka upoštevajo v skladu z
  načeli
  iz
  členov 184 do 192, kakor se uporabljajo v zadevnih državah članicah
  .

1.   Če se nepremičnina, ki je del poslovnih sredstev davčnega zavezanca, uporablja pri izvajanju njegovih poslovnih dejavnosti ali jo zavezanec ali njegovo osebje uporabljajo v zasebne, ali bolj na splošno, v druge namene,
  je začetna pravica do uveljavljanja odbitka, ko obračun DDV postane obvezen, omejena na sorazmerni delež dejanske poslovne uporabe premoženja za transakcije, ki omogočajo pravico do odbitka.

Z odstopanjem od člena 26 se spremembe v deležu uporabe nepremičnine iz prvega pododstavka upoštevajo v skladu
  s pogoji
  iz
  členov 187, 188, 190 in 192 za korekcijo začetne pravice do uveljavljanja odbitka
  .

Spremembe iz drugega pododstavka se v obdobju, ki ga določijo države članice na podlagi člena 187(1), upoštevajo za nepremičnine, pridobljene kot investicijsko blago.

Sprememba 6

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 – točka 12

Direktiva 2006/112/ES

Člen 168 a – odstavek 2

2.
     
  Države članice lahko uporabljajo odstavek 1 tudi v zvezi z DDV na izdatke, povezane z drugim blagom, ki je po njihovi opredelitvi del poslovnih sredstev.

črtano

Sprememba 7

Predlog direktive – akt o spremembi

Člen 1 a (novo)

Člen 1a

Ocena

Komisija oceni, v kakšnem obsegu bi bilo primerno pooblastiti države članice, da uporabljajo člen 168a(1) Direktive 2006/112/ES in splošne predpise o korekciji iz členov 184 do 192 te direktive za premičnine, ki so trajne narave in so del poslovnih sredstev. Pri tem mora biti namen vseh zakonodajnih predlogov uskladitev veljavnih predpisov, da bi v čim večjem obsegu odpravili dejavnike, ki bi lahko izkrivljali konkurenco in tako zagotovili pravilno delovanje notranjega trga. Takšnemu zakonodajnemu predlogu se priloži neodvisna ocena učinka, ki upošteva negativne in pozitivne vidike.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0319.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/121 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/121

---

Torek, 24. novembra 2009Spremembe prilog II in III h Konvenciji OSPAR *

P7_TA(2009)0076

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o odobritvi, v imenu Evropske skupnosti, sprememb Priloge II in Priloge III h Konvenciji o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR) v zvezi s shranjevanjem tokov ogljikovega dioksida v geoloških formacijah (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

2010/C 285 E/25

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2009)0236),

ob upoštevanju člena 175(1) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0019/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 90(8) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0051/2009),

| 1. | odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, ter odobri spremembe Priloge II in Priloge III h konvenciji; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, ter odobri spremembe Priloge II in Priloge III h konvenciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom Belgije, Danske, Finske, Francije, Irske, Islandije, Luksemburga, Nemčije, Nizozemske, Norveške, Portugalske, Španije, Švedske, Švice in Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom Belgije, Danske, Finske, Francije, Irske, Islandije, Luksemburga, Nemčije, Nizozemske, Norveške, Portugalske, Španije, Švedske, Švice in Združenega kraljestva.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog sklepa Sveta


  Uvodna izjava 4 a (novo) |
| | (4a) | Skupnost je pred nedavnim sprejela Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida (1). V skladu z omenjeno direktivo si je treba prizadevati za geološko shranjevanje ogljikovega dioksida, če to pridobi zasebno in nacionalno podporo ter podporo Skupnosti in če se izkaže kot okoljsko varna tehnologija. Ravno tako je treba shranjevanje stalno nadzorovati z vidika okolja in varnosti, nikakor pa to ne sme biti spodbuda za večjo uporabo fosilnih goriv. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog sklepa Sveta

Uvodna izjava 4 a (novo)

(4a)

Skupnost je pred nedavnim sprejela Direktivo 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida (1). V skladu z omenjeno direktivo si je treba prizadevati za geološko shranjevanje ogljikovega dioksida, če to pridobi zasebno in nacionalno podporo ter podporo Skupnosti in če se izkaže kot okoljsko varna tehnologija. Ravno tako je treba shranjevanje stalno nadzorovati z vidika okolja in varnosti, nikakor pa to ne sme biti spodbuda za večjo uporabo fosilnih goriv.

Sprememba 2

Predlog sklepa Sveta

Uvodna izjava 4 b (novo)

| (4b) | Zaradi deljene pristojnosti Skupnosti in držav članic ter hkratne veljavnosti načela enotne mednarodne zastopanosti Skupnosti je treba dati prednost skupnemu ukrepanju, da bodo listine o odobritvi sprememb, ki jih terjajo Skupnost in njene države članice, pogodbenice konvencije, deponirane hkrati. |
| --- | --- |

(4b)

Zaradi deljene pristojnosti Skupnosti in držav članic ter hkratne veljavnosti načela enotne mednarodne zastopanosti Skupnosti je treba dati prednost skupnemu ukrepanju, da bodo listine o odobritvi sprememb, ki jih terjajo Skupnost in njene države članice, pogodbenice konvencije, deponirane hkrati.

Sprememba 3

Predlog sklepa Sveta

Člen 2 – odstavek 1 a (novo)

Države članice, ki so pogodbenice konvencije, si prizadevajo storiti vse potrebno, da svoje listine o ratifikaciji ali odobritvi deponirajo skupaj z listinami Evropske skupnosti in drugih držav članic ter po možnosti najpozneje 1. junija 2010.

---

(1)  
  UL L 140, 5.6.2009, str. 114.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/123

---

Torek, 24. novembra 2009Sporazum ES/Danska o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih in gospodarskih zadevah (sprememba Sklepa št. 2006/326/ES) *

P7_TA(2009)0077

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/326/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o vročanju sodnih in zunajsodnih pisanj v civilnih ali gospodarskih zadevah (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

2010/C 285 E/26

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0100),

ob upoštevanju člena 61(c) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0108/2009),

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0058/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/124

---

Torek, 24. novembra 2009Sporazum ES/Danska o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah *

P7_TA(2009)0078

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa 2006/325/ES, da se zagotovi postopek za izvajanje člena 5(2) Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kraljevino Dansko o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

2010/C 285 E/27

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0101),

ob upoštevanju člena 61(c) in prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0109/2009),

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0056/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/125

---

Torek, 24. novembra 2009Obnovitveni načrti za grenlandsko morsko ploščo *

P7_TA(2009)0079

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2115/2005 z dne 20. decembra 2005 o obnovitvenih načrtih za grenlandsko morsko ploščo v okviru Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

2010/C 285 E/28

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0127),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0006/2009),

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0046/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/126

---

Torek, 24. novembra 2009Pristop ES h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) *

P7_TA(2009)0080

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi s strani Evropske skupnosti Sporazuma o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnem železniškem prometu (COTIF) z dne 9. maja 1980, kakor je bila spremenjena z Vilenskim protokolom z dne 3. junija 1999 (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

2010/C 285 E/29

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2009)0441),

ob upoštevanju člena 71 in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0164/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 90(8) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0053/2009),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/127

---

Torek, 24. novembra 2009Protokol o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti *

P7_TA(2009)0081

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi Protokola o pravu, ki se uporablja za preživninske obveznosti, s strani Evropske skupnosti (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

2010/C 285 E/30

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2009)0081),

ob upoštevanju členov 61(c) in 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0101/2009),

ob upoštevanju členov 55 in 90(8) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0062/2009),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/128

---

Torek, 24. novembra 2009Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del ***I

P7_TA(2009)0083

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prilagoditvi nekaterih aktov, za katere se uporablja postopek iz člena 251 Pogodbe, Sklepu Sveta 1999/468/ES glede regulativnega postopka s pregledom – Prilagoditev regulativnemu postopku s pregledom – Peti del (KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

2010/C 285 E/31

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0142),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 152 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0047/2009),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji za prilagoditev pravnih aktov novemu sklepu o komitologiji (1),

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0036/2009),

| 1. | zavrne predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

zavrne predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj predloži nov predlog, pri čemer naj upošteva določbe Lizbonske pogodbe, zlasti člen 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zgoraj navedeno resolucijo Parlamenta z dne 23. septembra 2008; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predloži nov predlog, pri čemer naj upošteva določbe Lizbonske pogodbe, zlasti člen 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, in zgoraj navedeno resolucijo Parlamenta z dne 23. septembra 2008;

| 3. | poziva Komisijo, naj predloži predloge, s katerimi se pravni red Skupnosti prilagodi členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj predloži predloge, s katerimi se pravni red Skupnosti prilagodi členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0424.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/129

---

Torek, 24. novembra 2009Uporaba informacijske tehnologije za carinske namene *

P7_TA(2009)0084

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 o pobudi Francoske republike za sprejetje sklepa Sveta o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

2010/C 285 E/32

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju pobude Francoske republike (17483/2008),

ob upoštevanju člena 30(1)(a) Pogodbe EU,

ob upoštevanju členov 39(1) in 34(2)(c) Pogodbe EU, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0037/2009),

ob upoštevanju členov 100 in 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0052/2009),

| 1. | odobri pobudo Francoske republike, kakor je bila spremenjena; |
| --- | --- |

1.

odobri pobudo Francoske republike, kakor je bila spremenjena;

| 2. | poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Francoske republike; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Francoske republike;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladi Francoske republike. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladi Francoske republike.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA FRANCOSKA REPUBLIKA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Pobuda Francoske republike


  Uvodna izjava 3 |
| (3) | Okrepiti je treba sodelovanje med carinskimi upravami, in sicer z določitvijo postopkov, s katerimi bodo lahko carinske uprave skupno ukrepale ter si izmenjavale osebne in druge podatke v zvezi z nedovoljenim prometom, z uporabo novih tehnologij za upravljanje in prenos takšnih informacij, ob upoštevanju določb
  Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejete 28. januarja 1981 v Strasbourgu,
  ter
  ob upoštevanju
  načel iz Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope R(87)15 z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA FRANCOSKA REPUBLIKA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 3

(3)

Okrepiti je treba sodelovanje med carinskimi upravami, in sicer z določitvijo postopkov, s katerimi bodo lahko carinske uprave skupno ukrepale ter si izmenjavale osebne in druge podatke v zvezi z nedovoljenim prometom, z uporabo novih tehnologij za upravljanje in prenos takšnih informacij, ob upoštevanju določb
  Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejete 28. januarja 1981 v Strasbourgu,
  ter
  ob upoštevanju
  načel iz Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope R(87)15 z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja.

| (3) | Okrepiti je treba sodelovanje med carinskimi upravami, in sicer z določitvijo postopkov, s katerimi bodo lahko carinske uprave skupno ukrepale ter si izmenjavale osebne in druge podatke v zvezi z nedovoljenim prometom, z uporabo novih tehnologij za upravljanje in prenos takšnih informacij, ob upoštevanju določb
  Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

   (1) ter načel iz Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope št. R(87)15 z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja. |
| --- | --- |

(3)

Okrepiti je treba sodelovanje med carinskimi upravami, in sicer z določitvijo postopkov, s katerimi bodo lahko carinske uprave skupno ukrepale ter si izmenjavale osebne in druge podatke v zvezi z nedovoljenim prometom, z uporabo novih tehnologij za upravljanje in prenos takšnih informacij, ob upoštevanju določb
  Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah

   (1) ter načel iz Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope št. R(87)15 z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja.

Sprememba 2

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 4

| (4) | Poleg tega je treba zagotoviti kar največje dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Evropskim policijskim uradom (Europol) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) tako, da se jima omogoči
  dostop do
  podatkov iz carinskega informacijskega sistema. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je treba zagotoviti kar največje dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Evropskim policijskim uradom (Europol) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) tako, da se jima omogoči
  dostop do
  podatkov iz carinskega informacijskega sistema.

| (4) | Poleg tega je treba zagotoviti kar največje dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Evropskim policijskim uradom (Europol) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) tako, da se jima
  ob upoštevanju določenih pogojev
  omogoči
  posredovanje
  podatkov iz carinskega informacijskega sistema. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je treba zagotoviti kar največje dopolnjevanje z ukrepi v okviru sodelovanja z Evropskim policijskim uradom (Europol) in Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) tako, da se jima
  ob upoštevanju določenih pogojev
  omogoči
  posredovanje
  podatkov iz carinskega informacijskega sistema.

Sprememba 3

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Dostop do carinskega informacijskega sistema za namen branja bi Eurojustu omogočil, da nemudoma pridobi informacije, potrebne za celovit predhodni pregled, s čimer lahko prepozna in premaga pravne ovire ter pri pregonu doseže boljši rezultate. Dostop do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek za namen branja bi Eurojustu omogočil prejemanje informacij o tekočih in zaključenih preiskavah v različnih državah članicah ter tako okrepil podporo pravosodnim organom v teh državah članicah. |
| --- | --- |

(4a)

Dostop do carinskega informacijskega sistema za namen branja bi Eurojustu omogočil, da nemudoma pridobi informacije, potrebne za celovit predhodni pregled, s čimer lahko prepozna in premaga pravne ovire ter pri pregonu doseže boljši rezultate. Dostop do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek za namen branja bi Eurojustu omogočil prejemanje informacij o tekočih in zaključenih preiskavah v različnih državah članicah ter tako okrepil podporo pravosodnim organom v teh državah članicah.

Sprememba 4

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Države članice priznavajo koristi polnega dostopa do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek za usklajevanje in krepitev boja proti čezmejnem kriminalu. Države članice bi se morale zato zavezati, da bodo podatke v to podatkovno bazo vnašale v največji možni meri. |
| --- | --- |

(5a)

Države članice priznavajo koristi polnega dostopa do identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek za usklajevanje in krepitev boja proti čezmejnem kriminalu. Države članice bi se morale zato zavezati, da bodo podatke v to podatkovno bazo vnašale v največji možni meri.

Sprememba 5

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 5 b (novo)

| (5b) | Podatkov, pridobljenih iz carinskega informacijskega sistema, se v nobenem primeru ne sme prenesti za uporabo nacionalnih organov tretjih držav. |
| --- | --- |

(5b)

Podatkov, pridobljenih iz carinskega informacijskega sistema, se v nobenem primeru ne sme prenesti za uporabo nacionalnih organov tretjih držav.

Sprememba 6

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 8

| (8) | Operativna analiza dejavnosti,
  sredstev in namenov
  nekaterih oseb ali podjetij, ki ne spoštujejo
  oziroma za katere se zdi, da ne spoštujejo
  nacionalnih zakonov, bi morala carinskim organom v določenih primerih pomagati pri sprejemanju ustreznih ukrepov, da bi se tako dosegli cilji s področja boja proti goljufijam. |
| --- | --- |

(8)

Operativna analiza dejavnosti,
  sredstev in namenov
  nekaterih oseb ali podjetij, ki ne spoštujejo
  oziroma za katere se zdi, da ne spoštujejo
  nacionalnih zakonov, bi morala carinskim organom v določenih primerih pomagati pri sprejemanju ustreznih ukrepov, da bi se tako dosegli cilji s področja boja proti goljufijam.

| (8) | Operativna analiza dejavnosti nekaterih oseb ali podjetij, ki ne spoštujejo nacionalnih zakonov,
  in sredstev, ki jih uporabljajo oziroma so jih uporabljali zato, da bi v kratkem časovnem obdobju storili kršitve, kot jih določa ta sklep, ali so takšne kršitve omogočili,
  bi morala carinskim organom v določenih primerih pomagati pri sprejemanju ustreznih ukrepov, da bi se tako dosegli cilji s področja boja proti goljufijam. |
| --- | --- |

(8)

Operativna analiza dejavnosti nekaterih oseb ali podjetij, ki ne spoštujejo nacionalnih zakonov,
  in sredstev, ki jih uporabljajo oziroma so jih uporabljali zato, da bi v kratkem časovnem obdobju storili kršitve, kot jih določa ta sklep, ali so takšne kršitve omogočili,
  bi morala carinskim organom v določenih primerih pomagati pri sprejemanju ustreznih ukrepov, da bi se tako dosegli cilji s področja boja proti goljufijam.

Sprememba 7

Pobuda Francoske republike

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Ta sklep državam članicam ne preprečuje, da ne bi uporabljale svojih ustavnih pravil o dostopu javnosti do uradnih dokumentov. |
| --- | --- |

(9a)

Ta sklep državam članicam ne preprečuje, da ne bi uporabljale svojih ustavnih pravil o dostopu javnosti do uradnih dokumentov.

Sprememba 8

Pobuda Francoske republike

Člen 2 – točka 1 – točka a

| (a) | pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 36 in 223
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

(a)

pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 36 in 223
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| (a) | pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 30 in 296
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

(a)

pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 30 in 296
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

Sprememba 9

Pobuda Francoske republike

Člen 2 – točka 1 – točka a a (novo)

| (aa) | ukrepi za nadzor pretoka gotovine znotraj Skupnosti, če se takšni ukrepi sprejmejo v skladu s členom 58 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

(aa)

ukrepi za nadzor pretoka gotovine znotraj Skupnosti, če se takšni ukrepi sprejmejo v skladu s členom 58 Pogodbe ES,

Sprememba 10

Pobuda Francoske republike

Člen 2 – točka 1 – točka b – točka i

| (i) | zakonov ali drugih predpisov države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s čezmejnim pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 36 in 223
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter v zvezi z neusklajenimi trošarinami, ali |
| --- | --- |

(i)

zakonov ali drugih predpisov države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s čezmejnim pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 36 in 223
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ter v zvezi z neusklajenimi trošarinami, ali

| (i) | zakonov ali drugih predpisov države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s čezmejnim pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 30 in 296
  Pogodbe ES, ter v zvezi z neusklajenimi trošarinami, ali |
| --- | --- |

(i)

zakonov ali drugih predpisov države članice, pri uporabi katerih ima carinska uprava te države članice polno ali delno pristojnost v zvezi s čezmejnim pretokom blaga, za katerega veljajo ukrepi prepovedi, omejitve ali nadzora, zlasti tisti ukrepi, ki jih zajemata
  člena 30 in 296
  Pogodbe ES, ter v zvezi z neusklajenimi trošarinami, ali

Sprememba 11

Pobuda Francoske republike

Člen 2 – točka 2

| 2) | „osebni podatki“ pomenijo vse informacije, ki se nanašajo na
  določenega ali določljivega posameznika
  ; |
| --- | --- |

2)

„osebni podatki“ pomenijo vse informacije, ki se nanašajo na
  določenega ali določljivega posameznika
  ;

| 2) | „osebni podatek“ pomenijo katero koli informacijo, ki se nanaša na
  določeno ali določljivo fizično osebo (oseba, na katero se nanašajo podatki), pri čemer določljiva fizična oseba pomeni osebo, ki jo je mogoče neposredno ali posredno identificirati, zlasti s pomočjo identifikacijske številke ali enega ali več dejavnikov, značilnih za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto
  ; |
| --- | --- |

2)

„osebni podatek“ pomenijo katero koli informacijo, ki se nanaša na
  določeno ali določljivo fizično osebo (oseba, na katero se nanašajo podatki), pri čemer določljiva fizična oseba pomeni osebo, ki jo je mogoče neposredno ali posredno identificirati, zlasti s pomočjo identifikacijske številke ali enega ali več dejavnikov, značilnih za njeno fizično, fiziološko, duševno, ekonomsko, kulturno ali socialno identiteto
  ;

Sprememba 13

Pobuda Francoske republike

Člen 3 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| (ga) | pridržanje, zaseg ali odvzem gotovine. |
| --- | --- |

(ga)

pridržanje, zaseg ali odvzem gotovine.

Sprememba 14

Pobuda Francoske republike

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| (a) | priimek, dekliški priimek, imena,
  nekdanje priimke
  in vzdevke; |
| --- | --- |

(a)

priimek, dekliški priimek, imena,
  nekdanje priimke
  in vzdevke;

| (a) | priimek, dekliški priimek, imena in vzdevke; |
| --- | --- |

(a)

priimek, dekliški priimek, imena in vzdevke;

Sprememba 15

Pobuda Francoske republike

Člen 4 – odstavek 4 – uvodni del

4.   Pri kategoriji iz
  točke (g) člena 3
  se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na naslednje informacije:

4.   Pri kategoriji iz
  člena 3(1)(g) in (ga)
  se informacije glede osebnih podatkov, ki se vnesejo v sistem, omejijo na naslednje informacije:

Sprememba 16

Pobuda Francoske republike

Člen 4 – odstavek 5

5.   Osebni podatki iz
  prvega stavka
  člena 6
  Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, sprejete 28. januarja 1981 v Strasbourgu (v nadaljnjem besedilu: Strasbourška konvencija iz leta 1981), se v nobenem primeru ne vnesejo v sistem
  .

5.   Osebni podatki iz člena 6
  Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ se ne vnesejo
  .

Sprememba 17

Pobuda Francoske republike

Člen 5 – odstavek 1

1.   Podatki v kategorijah iz člena 3 se v carinski informacijski sistem vnesejo samo za namene vpogleda in poročanja, prikritega nadzora, posebnih kontrol in operativne analize.

1.   Podatki v kategorijah iz
  člena 3(1)(a) do (g)
  se v carinski informacijski sistem vnesejo samo za namene vpogleda in poročanja, prikritega nadzora, posebnih kontrol in
  strateške ali
  operativne analize.

Sprememba 18

Pobuda Francoske republike

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Podatki v kategoriji iz člena 3(1)(ga) se vnesejo v carinski informacijski sistem samo za namene strateške ali operativne analize.

Sprememba 19

Pobuda Francoske republike

Člen 5 – odstavek 2

2.   Za predlagane ukrepe iz odstavka 1, torej za vpogled in poročanje, prikriti nadzor, posebnih kontrol in operativne analize se smejo osebni podatki v kategorijah iz člena 3 v carinski informacijski sistem vnesti samo, če predvsem na podlagi predhodnih nezakonitih dejavnosti obstajajo
  dejanski dokazi
  , da je zadevna oseba resno kršila, resno krši ali bo resno kršila nacionalne zakone.

2.   Za predlagane ukrepe iz odstavka 1, torej za vpogled in poročanje, prikriti nadzor, posebne kontrole
  in strateške
  ali operativne analize, se smejo osebni podatki v kategorijah iz člena 3(1), z izjemo točke (e),
  v carinski informacijski sistem vnesti samo, če predvsem na podlagi predhodnih nezakonitih dejavnosti obstajajo
  konkretni indici ali tehtni razlogi
  , da je zadevna oseba resno kršila, resno krši ali bo resno kršila nacionalne zakone.

Sprememba 20

Pobuda Francoske republike

Člen 6 – odstavek 1 – točka iv

| (iv) | osebe, ki spremljajo zadevno osebo ali potnike, ki so v prevoznem sredstvu; |
| --- | --- |

(iv)

osebe, ki spremljajo zadevno osebo ali potnike, ki so v prevoznem sredstvu;

črtano

Sprememba 21

Pobuda Francoske republike

Člen 7 – odstavek 2

2.   Vsaka država članice pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam pristojnih organov, ki so v skladu z odstavkom 1 tega člena pooblaščeni za neposreden dostop do carinskega informacijskega sistema
  , pri čemer
  za vsak organ
  določi
  , do katerih podatkov lahko ima dostop in za katere namene.

2.   Vsaka država članice pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam pristojnih organov, ki so v skladu z odstavkom 1 tega člena pooblaščeni za neposreden dostop do carinskega informacijskega sistema.
  O vsaki spremembi tega seznama so obveščene tudi ostale države članice in odbor iz člena 23. V seznamu je
  za vsak organ
  navedeno
  , do katerih podatkov lahko ima dostop in za katere namene.
  Vsaka država članica zagotovi objavo seznama in vseh njegovih sprememb.

Sprememba 22

Pobuda Francoske republike

Člen 7 – odstavek 3

3.
     
  Ne glede na določbe odstavkov 1 in 2 lahko države članice mednarodnim ali regionalnim organizacijam s soglasnim dogovorom dovolijo dostop do carinskega informacijskega sistema. Takšen dogovor mora biti v obliki sklepa Sveta. Pri sprejemanju te odločitve države članice upoštevajo vse obstoječe dvostranske dogovore in vsa mnenja skupnega nadzornega organa iz člena 25 o ustreznosti ukrepov za varstvo podatkov.

črtano

Sprememba 23

Pobuda Francoske republike

Člen 8 – odstavek 1

1.   Države članice lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo za doseganje cilja iz člena 1(2)
  ; uporabljajo pa jih lahko tudi za upravne ali druge namene s predhodnim dovoljenjem države članice, ki jih je vnesla v sistem, in ob upoštevanju pogojev, ki jih je ta država članica določila. Ta druga uporaba mora biti skladna z zakoni, predpisi in postopki države članice, ki jih želi uporabljati, in naj bi upoštevala Načelo 5.5 Priporočila R(87) 15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987, ki ureja uporabo osebnih podatkov na področju policijskega delovanja, (v nadaljnjem besedilu „Priporočilo R(87) 15“).

1.   Države članice,
  Europol in Eurojust
  lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo za doseganje cilja iz člena 1(2).

Sprememba 24

Pobuda Francoske republike

Člen 8 – odstavek 2

2.   Brez poseganja v odstavka 1 in 4 tega člena, člen 7(3) ter člena 11 in 12, lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo nacionalni organi posamezne države članice, ki jih je v ta namen imenovala, in ki so v skladu z zakoni, predpisi in postopki te države članice pristojni za doseganje cilja iz člena 1(2).

2.   Brez poseganja v člena 11 in 12, lahko podatke iz carinskega informacijskega sistema uporabljajo samo nacionalni organi posamezne države članice, ki jih je v ta namen imenovala, in ki so v skladu z zakoni, predpisi in postopki te države članice pristojni za doseganje cilja iz člena 1(2).

Sprememba 25

Pobuda Francoske republike

Člen 8 – odstavek 3 – pododstavek 1 a (novo)

O vsaki spremembi tega seznama so obveščene tudi ostale države članice in odbor iz člena 23. Vsaka država članica zagotovi objavo seznama in vseh njegovih sprememb.

Sprememba 26

Pobuda Francoske republike

Člen 8 – odstavek 4

4.
     
  Podatki iz carinskega informacijskega sistema se lahko s predhodnim dovoljenjem države članice, ki jih je vnesla v sistem in ob upoštevanju pogojev, ki jih je ta določila, pošljejo tudi drugim nacionalnim organom, ne le tistim, imenovanim po odstavku 2, ter tretjim državam in mednarodnim ali regionalnim organizacijam, ki jih želijo uporabiti. Vsaka država članica sprejme posebne ukrepe za zagotovitev varstva podatkov ob njihovem posredovanju ali zagotavljanju službam, ki so zunaj njenega ozemlja. Podrobnosti o teh ukrepih se morajo sporočiti skupnemu nadzornemu organu iz člena 25.

črtano

Sprememba 27

Pobuda Francoske republike

Člen 11

1.
     Ob upoštevanju poglavja IX tega sklepa je Evropski policijski urad (Europol) v okviru svojih pristojnosti upravičen
  do dostopa do podatkov
  , vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s členi 2, 3, 4, 5 in 6,
  in jih lahko neposredno preveri, lahko pa tudi sam vnese podatke v sistem
  .

Ob upoštevanju poglavja IX tega sklepa je Evropski policijski urad (Europol) v okviru svojih pristojnosti upravičen
  , da na ustrezno utemeljen način zahteva, da se podatke, vnesene
  v carinski informacijski sistem v skladu s členi 2, 3, 4, 5 in 6,
  posreduje točno določenemu uslužbencu
  .

2.
     
  Če se pri preverjanju, ki ga opravi Europol, izkaže, da je v carinskem informacijskem sistemu shranjen razpis ukrepa, Europol na načine, določene v Sklepu Sveta... o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Sklep o Europolu), o tem obvesti državo članico, ki je izdala razpis ukrepa.

Podatke, posredovane v skladu s prvo alineo, se uniči nemudoma, če niso uporabni za preiskavo, ki jo vodi Europol, ali v skladu z določbami člena 14. Europol pristojne organe, ki so podatke posredovali, obvesti, da so podatke uničili in zakaj. Pristojni organi uničenje zabeležijo.

3.
     
  Uporaba informacij, pridobljenih s preverjanjem carinskega informacijskega sistema, je možna s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke v sistem. Če ta država članica dovoli uporabo teh informacij, njihovo obdelavo ureja Sklep o Europolu lahko te informacije pošlje tretjim državam ali tretjim organom le s soglasjem države članice, ki je vnesla podatke v sistem.

4.
     
  Europol lahko v skladu z določbami Sklepa o Europolu zahteva dopolnilne podatke od zadevnih držav članic.

5.
     
  Brez poseganja v odstavka 3 in 4, Europol ne sme povezati delov carinskega informacijskega sistema niti prenašati podatkov iz sistema, do katerih ima dostop, na noben računalniški sistem, ki ga uporablja Europol ali se uporablja v okviru Europola, za zbiranje in obdelavo podatkov, niti presneti ali kako drugače prepisati katerih koli delov carinskega informacijskega sistema.

Europol omeji dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, samo na za to posebej pooblaščeno osebje Europola;

Europol dovoli skupnemu nadzornemu organu, ustanovljenemu v skladu s členom 34 Sklepa o Europolu, da nadzoruje dejavnosti Europola pri izvajanju pravice dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, in njihovega preverjanja.

Sprememba 28

Pobuda Francoske republike

Člen 11 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Nič v tem členu se ne razlaga tako, da bi vplivalo na določbe Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol)

   (2)

  („Sklep Europol“) glede varstva podatkov in odgovornosti za nedovoljeno ali nepravilno obdelavo teh podatkov s strani osebja Europola ali da bi vplivalo na pooblastila skupnega nadzornega organa, ustanovljenega v skladu s tem sklepom.

Sprememba 29

Pobuda Francoske republike

Člen 12 – odstavek 1

1.   
  Ob upoštevanju poglavja IX tega sklepa so
  nacionalni člani Uradom za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojusta)
  in
  njihovi pomočniki v okviru svojih pristojnosti upravičeni do dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s
  členi 2, 3, 4, 5 in 6,
  in jih lahko preverijo.

1.   Nacionalni člani Urada za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust),
  njihovi namestniki,
  pomočniki
  in posebej pooblaščeni uslužbenci so
  v okviru svojih pristojnosti
  in za izvajanje svojih nalog
  upravičeni do dostopa do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem v skladu s
  členi 1, 3, 4, 5, 6, 15, 16, 17, 18 in 19,
  in jih lahko preverijo.

Sprememba 30

Pobuda Francoske republike

Člen 12 – odstavek 2

2.   Če se pri preverjanju, ki ga opravi nacionalni član Eurojusta, izkaže, da v carinskem informacijskem sistemu
  obstaja razpis ukrepa
  , o tem obvesti državo članico
  , ki je izdala razpis ukrepa
  .
  Informacije, pridobljene s takšnim preverjanjem, se lahko tretjim državam in organom posredujejo le s soglasjem države članice, ki je izdala razpis ukrepa.

2.   Če se pri preverjanju, ki ga opravi nacionalni član Eurojusta,
  njegov namestnik, pomočnik ali posebej pooblaščeni uslužbenci
  , izkaže
  , da se informacije, ki jih obdeluje Eurojust, ujemajo z vnosom
  v carinskem informacijskem sistemu, o tem obvesti državo članico
  , ki je vnesla podatke
  .

Sprememba 31

Pobuda Francoske republike

Člen 12 – odstavek 3

3.   Ničesar v tem členu ni mogoče razlagati tako, da bi vplivalo na določbe
  Sklepa Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2008 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala
  , ki se nanašajo na varstvo podatkov, in odgovornost za vsako nedovoljeno ali nepravilno obdelavo teh podatkov s strani nacionalnih članov Eurojusta
  ali
  njihovih pomočnikov, ali da bi vplivalo na pooblastila skupnega nadzornega organa, ustanovljenega v skladu z navedenim sklepom.

3.   Ničesar v tem členu ni mogoče razlagati tako, da bi vplivalo na določbe
  Sklepa Svata 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta

   (3), ki se nanašajo na varstvo podatkov, in odgovornost za vsako nedovoljeno ali nepravilno obdelavo teh podatkov s strani nacionalnih članov Eurojusta, njihovih
  namestnikov,
  pomočnikov
  in posebej pooblaščenih uslužbencev
  , ali da bi vplivalo na pooblastila skupnega nadzornega organa, ustanovljenega v skladu z navedenim sklepom.

Sprememba 32

Pobuda Francoske republike

Člen 12 – odstavek 4

4.   Delov carinskega informacijskega sistema se ne sme povezati z nobenim računalniškim sistemom, ki ga uporablja Eurojust ali se uporablja v okviru Eurojusta, za zbiranje in obdelavo podatkov, niti se na tak sistem ne sme prenašati podatkov iz carinskega informacijskega sistema, do katerih imajo dostop nacionalni člani
  ali
  njihovi pomočniki, niti se delov carinskega informacijskega sistema ne sme presneti.

4.   Delov carinskega informacijskega sistema se ne sme povezati z nobenim računalniškim sistemom, ki ga uporablja Eurojust ali se uporablja v okviru Eurojusta, za zbiranje in obdelavo podatkov, niti se na tak sistem ne sme prenašati podatkov iz carinskega informacijskega sistema, do katerih imajo dostop nacionalni člani Eurojusta, njihovi
  namestniki,
  pomočniki
  ali posebej pooblaščeni uslužbenci
  , niti se delov carinskega informacijskega sistema ne sme presneti.

Sprememba 33

Pobuda Francoske republike

Člen 12 – odstavek 5

5.   Dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, se omeji na nacionalne člane
  in
  njihove pomočnike in se ne razširi na
  vse
  osebje Eurojusta.

5.   Dostop do podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem, se omeji na nacionalne člane
  Eurojusta
  , njihove
  namestnike,
  pomočnike
  in posebej pooblaščene uslužbence
  in se ne razširi na
  drugo
  osebje Eurojusta.

Sprememba 34

Pobuda Francoske republike

Člen 13 – odstavek 1

1.   Samo država članica, ki zagotovi podatke,
  in Europol
  , imata pravico spreminjati, dopolnjevati, popravljati ali brisati podatke, ki sta jih je vnesla v carinski informacijski sistem.

1.   Samo država članica, ki zagotovi podatke, ima pravico spreminjati, dopolnjevati, popravljati ali brisati podatke, ki jih je vnesla v carinski informacijski sistem.

Sprememba 35

Pobuda Francoske republike

Člen 13 – odstavek 2

2.   Če država članica, ki je zagotovila podatke,
  in Europol opazita ali sta opozorjena, da so podatki, ki sta jih vnesla, dejansko netočni ali pa so bili vneseni ali shranjeni v nasprotju s tem sklepom, te podatke spremenita, dopolnita, popravita ali izbrišeta ter o tem ustrezno obvestita druge države članice in po potrebi Europol
  .

2.   Če država članica, ki je zagotovila podatke, opazi ali je opozorjena, da so podatki, ki jih je vnesla, dejansko netočni ali pa so bili vneseni ali shranjeni v nasprotju s tem sklepom, te podatke spremeni, dopolni, popravi ali izbriše ter o tem ustrezno obvesti druge države članice in
  Eurojust
  .

Sprememba 36

Pobuda Francoske republike

Člen 13 – odstavek 3

3.   Če ima država članica
  ali
  Europol dokaze, da so določeni podatki netočni ali da je bil podatek vnesen ali shranjen v carinski informacijski sistem v nasprotju s tem sklepom, o tem čim prej obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke,
  ali Europol
  .
  Ta
  država članica preveri zadevne podatke in jih po potrebi nemudoma popravi ali izbriše. Država članica, ki je zagotovila podatke,
  ali Europol
  obvesti druge države članice in
  Europol o vseh opravljenih popravkih ali izbrisih
  .

3.   Če ima država članica
  ,
  Europol
  ali Eurojust
  dokaze, da so določeni podatki netočni ali da je bil podatek vnesen ali shranjen v carinski informacijski sistem v nasprotju s tem sklepom, o tem čim prej obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke. Država članica
  , ki je zagotovila podatke,
  preveri zadevne podatke in jih po potrebi nemudoma popravi ali izbriše. Država članica, ki je zagotovila podatke, obvesti druge države članice in
  Eurojust, da je bil podatek popravljen ali izbrisan
  .

Sprememba 37

Pobuda Francoske republike

Člen 13 – odstavek 4

4.   Če država članica
  in Europol
  pri vnašanju podatkov v carinski informacijski sistem opazita, da je njuno poročilo v nasprotju s predhodnim poročilom glede vsebine ali predlaganega ukrepanja, o tem nemudoma obvestita državo članico
  ali Europol
  , ki je pripravil(-a) predhodno poročilo. Obe državi članici ali
  država članica in Europol
  si prizadevata za rešitev zadeve. V primeru nesoglasja velja prvo poročilo, iz drugega pa se v sistem vnesejo samo tisti deli, ki niso v nasprotju s prvim poročilom.

4.   Če država članica pri vnašanju podatkov v carinski informacijski sistem opazi, da je njeno poročilo v nasprotju s predhodnim poročilom glede vsebine ali predlaganega ukrepanja, o tem nemudoma obvesti državo članico, ki je pripravila predhodno poročilo. Obe državi članici si prizadevata za rešitev zadeve. V primeru nesoglasja velja prvo poročilo, iz drugega pa se v sistem vnesejo samo tisti deli, ki niso v nasprotju s prvim poročilom.

Sprememba 38

Pobuda Francoske republike

Člen 13 – odstavek 5

5.   Ob upoštevanju določb tega sklepa se države članice
  in Europol
  v primeru, da sodišče ali drug pristojni organ v državi članici sprejme dokončno odločitev o spremembi, dopolnitvi, popravku ali izbrisu podatkov v carinskem informacijskem sistemu, vzajemno zavežejo k uveljavljanju tega sklepa. V primeru razhajanja med odločitvami sodišč ali drugih pristojnih organov, vključno z odločitvami iz člena 22(4) o popravku ali izbrisu, izbriše zadevni podatek iz sistema tista država članica, ki ga je vanj vnesla,
  ali Europol
  .

5.   Ob upoštevanju določb tega sklepa se države članice v primeru, da sodišče ali drug pristojni organ v državi članici sprejme dokončno odločitev o spremembi, dopolnitvi, popravku ali izbrisu podatkov v carinskem informacijskem sistemu, vzajemno zavežejo k uveljavljanju tega sklepa. V primeru razhajanja med odločitvami sodišč ali drugih pristojnih organov, vključno z odločitvami iz člena 22(4) o popravku ali izbrisu, izbriše zadevni podatek iz sistema tista država članica, ki ga je vanj vnesla.

Sprememba 39

Pobuda Francoske republike

Člen 14 – odstavek 1

1.   Podatki, vneseni v carinski informacijski sistem, se hranijo samo tako dolgo, kot je potrebno za dosego cilja, zaradi katerega so bili vneseni. Država članica, ki je zagotovila podatke,
  ali Europol, če je sam vnesel podatke,
  vsaj enkrat letno preveri, če je hramba podatkov še potrebna.

1.   Podatki, vneseni v carinski informacijski sistem, se hranijo samo tako dolgo, kot je potrebno za dosego cilja, zaradi katerega so bili vneseni. Država članica, ki je zagotovila podatke, vsaj enkrat letno preveri, če je hramba podatkov še potrebna.

Sprememba 40

Pobuda Francoske republike

Člen 14 – odstavek 2

2.   Država članica, ki je zagotovila podatke,
  ali Europol, če je sam vnesel podatke,
  se lahko med preverjanjem odloči, da bo hranil(-a) te podatke do naslednjega preverjanja, če je to potrebno za dosego cilja, zaradi katerega je bil opravljen vnos. Če ni sprejeta odločitev o hrambi teh podatkov, se ti brez poseganja v člen 22 avtomatsko prenesejo v tisti del carinskega informacijskega sistema, do katerega je dostop omejen v skladu z odstavkom 4 tega člena.

2.   Država članica, ki je zagotovila podatke, se lahko med preverjanjem odloči, da bo hranila te podatke do naslednjega preverjanja, če je to potrebno za dosego cilja, zaradi katerega je bil opravljen vnos. Če ni sprejeta odločitev o hrambi teh podatkov, se ti brez poseganja v člen 22 avtomatsko prenesejo v tisti del carinskega informacijskega sistema, do katerega je dostop omejen v skladu z odstavkom 4 tega člena.

Sprememba 41

Pobuda Francoske republike

Člen 14 – odstavek 3

3.   Carinski informacijski sistem o načrtovanem prenosu podatkov iz carinskega informacijskega sistema skladno z odstavkom 2 en mesec pred zadevnim prenosom avtomatsko obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke
  , ali Europol, če je podatke vnesla ta agencija
  .

3.   Carinski informacijski sistem o načrtovanem prenosu podatkov iz carinskega informacijskega sistema skladno z odstavkom 2 en mesec pred zadevnim prenosom avtomatsko obvesti državo članico, ki je zagotovila podatke.

Sprememba 42

Pobuda Francoske republike

Člen 14 – odstavek 4

4.   Podatki, ki se prenesejo v skladu z odstavkom 2, se še eno leto hranijo v carinskem informacijskem sistemu, vendar so brez poseganja v člen 22 dostopni le predstavniku odbora iz člena 23 ali nadzornim organom iz
  členov 24(1) in 25(1)
  . V tem obdobju se lahko podatki samo preverijo, če so točni in zakoniti, nato pa jih je treba izbrisati.

4.   Podatki, ki se prenesejo v skladu z odstavkom 2, se še eno leto hranijo v carinskem informacijskem sistemu, vendar so brez poseganja v člen 22 dostopni le predstavniku odbora iz člena 23 ali nadzornim organom iz
  členov 22a in 25a
  . V tem obdobju se lahko podatki samo preverijo, če so točni in zakoniti, nato pa jih je treba izbrisati.

Sprememba 43

Pobuda Francoske republike

Člen 15 – odstavek 1

1.   Poleg podatkov iz člena 3 carinski informacijski sistem v posebni podatkovni bazi (v nadaljnjem besedilu „identifikacijska podatkovna baza carinskih datotek“) vsebuje še podatke iz tega poglavja. Brez poseganja v določbe tega poglavja ter poglavij VII in VIII veljajo vse določbe tega sklepa tudi za identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek.

1.   Poleg podatkov iz člena 3 carinski informacijski sistem v posebni podatkovni bazi (v nadaljnjem besedilu „identifikacijska podatkovna baza carinskih datotek“) vsebuje še podatke iz tega poglavja. Brez poseganja v določbe tega poglavja ter poglavij VII in VIII veljajo vse določbe tega sklepa tudi za identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek.
  Izjema iz člena 21(3) se ne uporablja.

Sprememba 44

Pobuda Francoske republike

Člen 15 – odstavek 2

2.   Cilj identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek je omogočiti, da organi države članice, pristojni za carinske preiskave, imenovani v skladu s členom 7, pri odpiranju preiskovalne datoteke ali pri preiskovanju ene ali več oseb ali podjetij, ugotovijo, kateri pristojni organi drugih držav članic izvajajo ali so izvedli preiskavo o teh osebah ali podjetjih, da bi se s tem na podlagi informacij o obstoju preiskovalnih datotek dosegli cilji iz člena 1(2).

2.   Cilj identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek je omogočiti, da organi države članice, pristojni za carinske preiskave in imenovani v skladu s členom 7, pri odpiranju preiskovalne datoteke ali pri preiskovanju ene ali več oseb ali podjetij,
  ter Europol in Eurojust
  ugotovijo, kateri pristojni organi drugih držav članic izvajajo ali so izvedli preiskavo o teh osebah ali podjetjih, da bi se s tem na podlagi informacij o obstoju preiskovalnih datotek dosegli cilji iz člena 1(2).

Sprememba 45

Pobuda Francoske republike

Člen 15 – odstavek 3 – pododstavek 1 in pododstavek 2, uvodni del

3.   Vsaka država članica za namene identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek pošlje drugim državam članicam in odboru iz člena 23 seznam hujših kršitev nacionalne zakonodaje.

3.   Vsaka država članica za namene identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek pošlje drugim državam članicam,
  Europolu, Eurojustu
  in odboru iz člena 23 seznam hujših kršitev nacionalne zakonodaje.

Seznam vsebuje le kršitve, ki se kaznujejo:

Seznam vsebuje le kršitve, ki se kaznujejo:

Sprememba 46

Pobuda Francoske republike

Člen 15 – odstavek 3 – točka b

| (b) | z denarno kaznijo najmanj
  15 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(b)

z denarno kaznijo najmanj
  15 000 EUR
  .

| (b) | z denarno kaznijo najmanj
  25 000 EUR
  . |
| --- | --- |

(b)

z denarno kaznijo najmanj
  25 000 EUR
  .

Sprememba 47

Pobuda Francoske republike

Člen 16 – odstavek 1 – uvodni del

1.   
  Pristojni organi
  vnesejo v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek
  podatke
  iz preiskovalnih datotek za namene, določene v členu 15(2). Podatki zajemajo le naslednje kategorije:

1.   
  Podatki
  iz preiskovalnih datotek
  se
  v identifikacijsko podatkovno bazo carinskih datotek vnesejo
  samo
  za namene, določene v členu 15(2). Zajemajo le naslednje kategorije:

Sprememba 49

Pobuda Francoske republike

Člen 17

Država članica v določenih primerih ni obvezana, da vnese podatke iz člena 16, če bi tak vnos škodoval javnemu redu ali drugim bistvenim interesom, zlasti
  v zvezi z varstvom podatkov zadevne države članice
  .

Država članica v določenih primerih ni obvezana, da vnese podatke iz člena 16, če bi tak vnos škodoval javnemu redu ali drugim bistvenim interesom, zlasti
  če bi to neposredno in resno ogrožalo njeno javno varnost ali javno varnost druge države članice ali tretje države
  ,
  druge enako pomembne bistvene interese oziroma bi resno ogrožalo uresničevanje pravic posameznikov ali posegalo v tekoče preiskave.

Sprememba 50

Pobuda Francoske republike

Člen 18 – odstavek 2 – točka b

| (b) | za podjetja: trgovsko ime in/ali ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih, in/ali identifikacijska številka za DDV in/ali identifikacijska številka za trošarine
  in/ali naslov
  . |
| --- | --- |

(b)

za podjetja: trgovsko ime in/ali ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih, in/ali identifikacijska številka za DDV in/ali identifikacijska številka za trošarine
  in/ali naslov
  .

| (b) | za podjetja: trgovsko ime in/ali ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih,
  in/ali naslov
  in/ali identifikacijska številka za DDV in/ali identifikacijska številka za trošarine. |
| --- | --- |

(b)

za podjetja: trgovsko ime in/ali ime, ki ga podjetje uporablja pri svojih dejavnostih,
  in/ali naslov
  in/ali identifikacijska številka za DDV in/ali identifikacijska številka za trošarine.

Sprememba 51

Pobuda Francoske republike

Člen 19 – odstavek 1 – točka b

| (b) | podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, pri katerih je bila ugotovljena kršitev, za katero pa še ni bila izrečena pravnomočna sodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ
  šest let
  ; |
| --- | --- |

(b)

podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, pri katerih je bila ugotovljena kršitev, za katero pa še ni bila izrečena pravnomočna sodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ
  šest let
  ;

| (b) | podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, pri katerih je bila ugotovljena kršitev, za katero pa še ni bila izrečena pravnomočna sodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ
  tri leta
  ; |
| --- | --- |

(b)

podatki, ki se nanašajo na preiskovalne datoteke, pri katerih je bila ugotovljena kršitev, za katero pa še ni bila izrečena pravnomočna sodba ali naložena denarna kazen, se lahko hranijo največ
  tri leta
  ;

Sprememba 52

Pobuda Francoske republike

Člen 20

1.
     
  Vsaka država članica, ki namerava prejeti osebne podatke iz carinskega informacijskega sistema ali pa jih vanj vnesti, sprejme najpozneje do ..., ustrezne določbe, s katerimi zagotovi vsaj takšno varstvo osebnih podatkov, kot izhaja iz načel Strasbourške konvencije iz leta 1981.

V skladu s tem sklepom se, če v njem ni določeno drugače, za varstvo podatkov, ki se izmenjujejo, uporablja Okvirni sklep 2008/977/PNZ.

2.
     
  Država članica prejme osebne podatke iz carinskega informacijskega sistema ali pa jih vanj vnese samo, če so na njenem ozemlju že uveljavljeni zakoni za varstvo teh podatkov, predvideni v odstavku 1. Država članica prav tako pred tem imenuje nacionalni nadzorni organ ali organe v skladu s členom 24.

3.
     
  Da se zagotovi pravilna uporaba določb o varstvu podatkov iz tega sklepa, se carinski informacijski sistem v vsaki državi članici upošteva kot nacionalna datoteka, za katero veljajo nacionalne določbe iz odstavka 1 in vsi drugi najstrožji ukrepi iz tega sklepa.

Sprememba 53

Pobuda Francoske republike

Člen 21 – odstavek 1

1.
     
  Ob upoštevanju člena 8(1) vsaka država članica zagotovi, da je po njenih zakonih, predpisih in postopkih nezakonito uporabljati podatke iz carinskega informacijskega sistema za vse druge namene, razen za doseganje ciljev iz člena 1(2).

črtano

Sprememba 54

Pobuda Francoske republike

Člen 21 – odstavek 3

3.   Ob upoštevanju člena 8(1) se osebni podatki, ki so jih vnesle druge države članice, ne smejo prepisati iz carinskega informacijskega sistema v druge nacionalne datoteke, razen v primeru prepisa v sisteme za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol na nacionalni ravni, ali prepisa v sisteme operativnih analiz, ki omogočajo usklajevanje ukrepov.

3.   Ob upoštevanju člena 8(1) se osebni podatki, ki so jih vnesle druge države članice, ne smejo prepisati iz carinskega informacijskega sistema v druge nacionalne datoteke, razen v primeru prepisa v sisteme za obvladovanje tveganj, ki se uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol na nacionalni ravni, ali prepisa v sisteme operativnih analiz, ki omogočajo usklajevanje ukrepov.
  Taki prepisi se lahko izvedejo le, če je to potrebno za posebne primere ali preiskave.

Sprememba 55

Pobuda Francoske republike

Člen 21 – odstavek 4

4.   V izjemnih primerih iz odstavka 3 so samo analitiki, ki jih
  imenujejo
  nacionalni organi vsake države članice, pooblaščeni za obdelavo osebnih podatkov, pridobljenih iz carinskega informacijskega sistema, in sicer bodisi v okviru sistema za obvladovanje tveganj, ki ga nacionalni organi uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol, ali v okviru sistema operativne analize, ki omogoča usklajevanje ukrepov.

4.   V izjemnih primerih iz odstavka 3 so samo analitiki, ki jih
  pooblastijo
  nacionalni organi vsake države članice, pooblaščeni za obdelavo osebnih podatkov, pridobljenih iz carinskega informacijskega sistema, in sicer bodisi v okviru sistema za obvladovanje tveganj, ki ga nacionalni organi uporabljajo za usmerjanje carinskih kontrol, ali v okviru sistema operativne analize, ki omogoča usklajevanje ukrepov.

Sprememba 56

Pobuda Francoske republike

Člen 21 – odstavek 7

7.   Osebni podatki, prepisani iz carinskega informacijskega sistema, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, za katerega so bili prepisani.
  Uporabnik
  carinskega informacijskega sistema, ki je prepisal podatke, vsaj enkrat letno preveri, ali jih je treba ohraniti. Obdobje hrambe ne presega desetih let. Osebni podatki, ki niso več potrebni za izvedbo analize, se takoj izbrišejo ali se iz njih odstranijo identifikacijski elementi.

7.   Osebni podatki, prepisani iz carinskega informacijskega sistema, se hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno za dosego namena, za katerega so bili prepisani.
  Država članica
  carinskega informacijskega sistema, ki je prepisala podatke, vsaj enkrat letno preveri, ali jih je treba ohraniti. Obdobje hrambe ne presega desetih let. Osebni podatki, ki niso več potrebni za izvedbo
  operativne
  analize, se takoj izbrišejo ali se iz njih odstranijo identifikacijski elementi.

Sprememba 57

Pobuda Francoske republike

Člen 22 – odstavek 1

1.
     Pravice oseb glede osebnih podatkov v carinskem informacijskem sistemu, zlasti njihova pravica do dostopa, se
  uveljavljajo
  v skladu z zakoni, predpisi in postopki
  države članice
  , v kateri se nanje sklicujejo.

Pravice oseb glede osebnih podatkov v carinskem informacijskem sistemu, zlasti njihova pravica do dostopa,
  popravljanja, izbrisa ali blokiranja teh podatkov
  , se
  uresničujejo
  v skladu z zakoni, predpisi in postopki,
  s katerimi država članica,
  v kateri se nanje sklicujejo,
  izvaja Okvirni sklep 2008/977/PNZ. Dostop se zavrne, če je to potrebno in sorazmerno, da ne bi ogrozili morebitnih tekočih nacionalnih preiskav, ali v času tajnega nadzora, opazovanja ali poročanja. Pri presoji, ali je možno odobriti izjemo, se upoštevajo legitimni interesi zadevne osebe.

Nacionalni nadzorni organi iz člena 23 odločijo, ali se informacija lahko sporoči in po kakšnem postopku, če je tako določeno v zakonih, predpisih ali postopkih zadevne države članice.

Država članica, ki ni vnesla zadevnih podatkov, jih lahko sporoči samo, če je najprej dala možnost državi članici, ki zagotovi podatke, da sprejme stališče.

Sprememba 58

Pobuda Francoske republike

Člen 22 – odstavek 2

2.
     
  Država članica, ki se jo zaprosi za dostop do osebnih podatkov, ga zavrne, če lahko takšen dostop škoduje izvajanju zakonite naloge, navedene v poročilu iz člena 5(1), ali da zavaruje pravice in svoboščine drugih. Dostop se v vsakem primeru zavrne v času tajnega nadzora, opazovanja ali poročanja ter med potekom operativne analize podatkov ali upravne poizvedbe ali kriminalistične preiskave.

črtano

Sprememba 59

Pobuda Francoske republike

Člen 22 – odstavek 3

3.
     
  Vsaka oseba, na katero se nanašajo osebni podatki, lahko v vsaki državi članici v skladu z zakoni, predpisi in postopki zadevne države članice zahteva, da se ti podatki popravijo ali izbrišejo, če so netočni ali če so bili vneseni ali shranjeni v carinski informacijski sistem v nasprotju s ciljem iz člena 1(2) tega sklepa ali določbami člena 5 Strasbourške konvencije iz leta 1981.

črtano

Sprememba 60

Pobuda Francoske republike

Člen 22 – odstavek 4 – prvi pododstavek – točka c a (novo)

| (ca) | blokirati osebne podatke; |
| --- | --- |

(ca)

blokirati osebne podatke;

Sprememba 61

Pobuda Francoske republike

Člen 22 – odstavek 4 – drugi pododstavek

Zadevne države članice se skupaj zavežejo, da bodo izvršile dokončne sklepe, ki jih je sprejelo sodišče ali drug pristojni organ v skladu s točkami (a), (b) in (c).

Zadevne države članice se skupaj zavežejo, da bodo izvršile dokončne odločitve, ki jih je sprejelo sodišče ali drug pristojni organ v skladu s točkami (a) do (c),
  ne glede na določbe člena 29
  .

Sprememba 62

Pobuda Francoske republike

Člen 22 – odstavek 5

5.
     
  Sklicevanje iz tega člena in člena 13(5) na „dokončni sklep“ nikakor ne pomeni, da mora država članica spodbijati odločbo sodišča ali drugega pristojnega organa.

črtano

Sprememba 63

Pobuda Francoske republike

Člen 22 a (novo)

Člen 22a

Vsaka država članica imenuje nacionalni nadzorni organ ali organe, pristojne za varstvo osebnih podatkov, za neodvisno nadziranje takšnih podatkov, ki so bili vneseni v carinski informacijski sistem v skladu z Okvirnim sklepom 2008/977/PNZ.

Sprememba 64

Pobuda Francoske republike

Člen 23 – odstavek 3

3.   Odbor mora enkrat letno v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji poročati Svetu o učinkovitosti in uspešnosti carinskega informacijskega sistema, pri čemer daje tudi vsa potrebna priporočila.

3.   Odbor mora enkrat letno v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji poročati Svetu o učinkovitosti in uspešnosti carinskega informacijskega sistema, pri čemer daje tudi vsa potrebna priporočila.
  Poročilo se pošlje v vednost Evropskemu parlamentu.

Sprememba 65

Pobuda Francoske republike

Člen 24

Člen 24

1.
     
  Vsaka država članica imenuje nacionalni nadzorni organ ali organe, pristojne za varstvo osebnih podatkov, za neodvisno nadziranje takšnih podatkov, vnesenih v carinski informacijski sistem.

Nadzorni organi morajo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo izvajati neodvisen nadzor in pregled, da se zagotovi, da se z obdelavo in uporabo podatkov iz carinskega informacijskega sistema ne krši pravic zadevnih oseb. V ta namen imajo nadzorni organi dostop do carinskega informacijskega sistema.

2.
     
  Vsaka oseba lahko vsak nacionalni nadzorni organ zaprosi, da v carinskem informacijskem sistemu preveri osebne podatke, ki se nanašajo nanjo, ter za kakšne namene se uporabljajo oziroma so se uporabljali. To pravico urejajo zakoni, predpisi in postopki države članice, v kateri se vloži prošnjo. Če je podatke vnesla druga država članica, se preverjanje opravi v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom te države članice.

črtano

Sprememba 66

Pobuda Francoske republike

Člen 25

Člen 25

1.
     
  Ustanovi se skupni nadzorni organ, ki ga sestavljata po dva predstavnika iz vsake države članice, izbrana iz neodvisnega nacionalnega nadzornega organa ali organov vsake posamezne države.

2.
     
  Skupni nadzorni organ opravlja svoje naloge v skladu z določbami tega sklepa in Strasbourške konvencije iz leta 1981, pri čemer upošteva Priporočilo R(87)15.

3.
     
  Skupni nadzorni organ je pristojen za nadzor delovanja carinskega informacijskega sistema, preučitev vseh težav pri uporabi ali razlaganju, ki se lahko pojavijo med njegovim delovanjem, preučitev težav, ki lahko nastanejo v zvezi z izvajanjem neodvisnega nadzora s strani nacionalnih nadzornih organov držav članic ali pri uveljavljanju pravic posameznika do dostopa do sistema, ter pripravo predlogov za skupno reševanje težav.

4.
     
  Skupni nadzorni organ ima za izpolnjevanje svojih obveznosti dostop do carinskega informacijskega sistema.

5.
     
  Poročila, ki jih pripravi skupni nadzorni organ, se pošljejo organom, ki jim nacionalni nadzorni organi posredujejo svoja poročila.

črtano

Sprememba 67

Pobuda Francoske republike

Člen 25 a (novo)

Člen 25a

1.
     
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov nadzoruje dejavnosti Komisije v zvezi s CIS. Pri tem se smiselno uporabljajo naloge in pooblastila iz členov 46 in 47 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

2.
     
  Nacionalni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v skladu s svojimi nalogami in zagotavljajo usklajen nadzor nad carinskim informacijskim sistemom.

3.
     
  Nacionalni nadzorni organi in evropski nadzornik za varstvo podatkov se v ta namen sestanejo vsaj enkrat na leto. Stroške in organizacijo sestankov prevzame evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poročilo o dejavnostih se vsaki dve leti pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

Sprememba 68

Pobuda Francoske republike

Člen 26 – odstavek 1 – točka a

| (a) | pristojni organi držav članic v zvezi s terminali carinskega informacijskega sistema, ki se nahajajo v njihovih državah; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi držav članic v zvezi s terminali carinskega informacijskega sistema, ki se nahajajo v njihovih državah;

| (a) | pristojni organi držav članic v zvezi s terminali carinskega informacijskega sistema, ki se nahajajo v njihovih državah,
  ter Europol in Eurojust
  ; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi držav članic v zvezi s terminali carinskega informacijskega sistema, ki se nahajajo v njihovih državah,
  ter Europol in Eurojust
  ;

Sprememba 69

Pobuda Francoske republike

Člen 26 – odstavek 2 – uvodni del

2.   Pristojni organi in odbor iz člena 23 predvsem sprejmejo ukrepe, s katerimi se:

2.   Pristojni organi
  , Europol, Eurojust
  in odbor iz člena 23 predvsem sprejmejo ukrepe, s katerimi se:

Sprememba 70

Pobuda Francoske republike

Člen 26 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| (da) | zagotovi, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do carinskega informacijskega sistema, omogoči dostop samo do podatkov, ki so zajeti v njihovem pooblastilu za dostop, samo prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov); |
| --- | --- |

(da)

zagotovi, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do carinskega informacijskega sistema, omogoči dostop samo do podatkov, ki so zajeti v njihovem pooblastilu za dostop, samo prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov);

Sprememba 71

Pobuda Francoske republike

Člen 26 – odstavek 2 – točka e

| (e) | zagotovi, da imajo pooblaščene osebe pri uporabi carinskega informacijskega sistema dostop samo do tistih podatkov, za katere so pristojne; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi, da imajo pooblaščene osebe pri uporabi carinskega informacijskega sistema dostop samo do tistih podatkov, za katere so pristojne;

črtano

Sprememba 72

Pobuda Francoske republike

Člen 26 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| (ea) | zagotovi, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do carinskega informacijskega sistema, izdelajo profile, ki opisujejo funkcijo in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, njihov vnos, popravljanje, izbris ter iskanje, ter dajo te profile nemudoma na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 22a, če ti tako zahtevajo (profili osebja); |
| --- | --- |

(ea)

zagotovi, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do carinskega informacijskega sistema, izdelajo profile, ki opisujejo funkcijo in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, njihov vnos, popravljanje, izbris ter iskanje, ter dajo te profile nemudoma na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 22a, če ti tako zahtevajo (profili osebja);

Sprememba 73

Pobuda Francoske republike

Člen 26 – odstavek 2 – točka h a (novo)

| (ha) | spremlja učinkovitost varnostnih ukrepov iz tega odstavka in vzpostavi potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s tem sklepom (notranja revizija). |
| --- | --- |

(ha)

spremlja učinkovitost varnostnih ukrepov iz tega odstavka in vzpostavi potrebne organizacijske ukrepe v zvezi z notranjim spremljanjem, da se zagotovi skladnost s tem sklepom (notranja revizija).

Sprememba 74

Pobuda Francoske republike

Člen 28 – odstavek 1

1.   Vsaka država članica
  je odgovorna za točnost, ažurnost in zakonitost
  podatkov, ki jih je vnesla v carinski informacijski sistem.
  Vsaka država članica je med drugim odgovorna tudi za spoštovanje določb člena 5 Strasbourške konvencije iz leta 1981.

1.   Vsaka država članica
  zagotovi, da so podatki
  , ki jih je vnesla v carinski informacijski sistem
  v skladu s členom 3, členom 4(1) in členom 8 Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, točni, aktualni, popolni in zanesljivi, ter da so vneseni zakonito
  .

Sprememba 75

Pobuda Francoske republike

Člen 28 – odstavek 2

2.   Vsaka država članica je v skladu s
  svojimi zakoni, predpisi in postopki
  odgovorna za škodo, ki je
  v zadevni državi članici
  povzročena osebi z uporabo carinskega informacijskega sistema. Prav tako je odgovorna, če je kot država članica
  , ki je zagotovila podatke,
  povzročila škodo s tem, da je vnesla netočne podatke oziroma je podatke vnesla
  v nasprotju s tem sklepom
  .

2.   Vsaka država članica je v skladu s
  svojo nacionalno zakonodajo
  odgovorna za
  vsako
  škodo, ki je z uporabo carinskega informacijskega sistema povzročena določeni osebi. Prav tako je odgovorna
  za škodo
  , ki jo je
  določena
  država članica povzročila s tem, da je vnesla netočne podatke oziroma je podatke vnesla
  ali shranila nezakonito
  .

Sprememba 76

Pobuda Francoske republike

Člen 28 – odstavek 3

3.   Če država članica,
  proti kateri se ukrepa v zvezi z netočnostjo podatkov, ni država članica, ki je zagotovila te podatke, si zadevna država članica prizadeva za sklenitev dogovora o morebitnem deležu izplačane odškodnine, ki ga država članica, ki je zagotovila podatke, povrne drugi državi članici
  .
  Vsi tako dogovorjeni zneski se povrnejo na zahtevo
  .

3.   Če država članica,
  ki je prejela podatke, plača nadomestilo za škodo zaradi uporabe netočnih podatkov, ki jih je v carinski informacijski sistem vnesla druga država članica, slednja državi članici prejemnici povrne plačani znesek, pri čemer je treba upoštevati vse morebitne napake, ki jih je povzročila država članica prejemnica
  .

Sprememba 77

Pobuda Francoske republike

Člen 28 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  Europol in Eurojust sta odgovorna v skladu s svojimi ustanovitvenimi predpisi.

Sprememba 79

Pobuda Francoske republike

Člen 31

Države članice sprejmejo potrebne določbe nacionalne zakonodaje, da bi bile skladne s tem sklepom do....

Države članice sprejmejo potrebne določbe nacionalne zakonodaje, da bi bile skladne s tem sklepom do
  1. julija 2011
  .

Sprememba 80

Pobuda Francoske republike

Člen 32

Ta sklep od... nadomešča Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene, Protokol z dne 12. marca 1999 glede področja pranja premoženjske koristi v Konvenciji o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in vključitvi registrske številke prevoznega sredstva v Konvencijo (v nadaljnjem besedilu „Protokol glede področja pranja premoženjske koristi) ter Protokol, z dne 8. maja 2003, ki na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji spreminja Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek ( v nadaljnjem besedilu „ Protokol o vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek“).

Ta sklep z učinkom od
  1. julija 2011
  nadomešča Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene, Protokol z dne 12. marca 1999 glede področja pranja premoženjske koristi v Konvenciji o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in vključitvi registrske številke prevoznega sredstva v Konvencijo (v nadaljnjem besedilu „Protokol glede področja pranja premoženjske koristi) ter Protokol, z dne 8. maja 2003, ki na podlagi člena 34 Pogodbe o Evropski uniji spreminja Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije v carinske namene glede vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek ( v nadaljnjem besedilu “ Protokol o vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek“).

Sprememba 81

Pobuda Francoske republike

Člen 32 – odstavek 1 a (novo)

Konvencija in protokoli iz prvega odstavka v skladu s tem prenehajo veljati z dnem začetka uporabe tega sklepa.

Sprememba 82

Pobuda Francoske republike

Člen 33

Razen, če je v tem sklepu določeno drugače, se vsi izvedbeni ukrepi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene ter Protokola glede področja pranja premoženjske koristi in Protokola o vzpostavitve identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek razveljavijo
  z ....

Razen, če je v tem sklepu določeno drugače, se vsi izvedbeni ukrepi Konvencije o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene ter Protokola glede področja pranja premoženjske koristi in Protokola o vzpostavitvi identifikacijske podatkovne baze carinskih datotek razveljavijo z učinkom od 1. julija 2011
  .

Sprememba 83

Pobuda Francoske republike

Člen 34

Člen 34

Vse spore med državami članicami glede razlage ali uporabe tega sklepa mora na začetni stopnji preučiti Svet v skladu s postopkom, določenim v naslovu VI Pogodbe, da bi se dosegla rešitev.

Če se rešitve ne doseže v šestih mesecih, lahko stranka v sporu zadevo posreduje Sodišču Evropskih skupnosti.

črtano

Sprememba 84

Pobuda Francoske republike

Člen 35 – odstavek 2

2.   Uporablja se od
  ....
  .

2.   Uporablja se od
  1. julija 2011
  .

---

(1)  
  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

(2)  
  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.

(3)  
  UL L 138, 4.6.2009, str. 14.

(4)  

  UL L 8, 12.01.2001, str. 1.

---

Sreda, 25. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/150

---

Sreda, 25. novembra 2009Označevanje pnevmatik glede na izkoristek goriva ***II

P7_TA(2009)0086

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

2010/C 285 E/33

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (14639/6/2009 – C7-0287/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0779),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2009)0348),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 72 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0076/2009)

| 1. | sprejme skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

sprejme skupno stališče;

| 2. | vzame na znanje izjavo Komisije, kot je priložena k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

vzame na znanje izjavo Komisije, kot je priložena k tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 22.4.2009, P6_TA(2009)0248.

---

Sreda, 25. novembra 2009PRILOGA

COMMISSION STATEMENT

The Commission supports the use of Community instruments such as the Intelligent Energy-Europe Programme to contribute to initiatives that raise end-users’ awareness of the benefits of tyre labelling.

By June 2012, the Commission will make available, in particular to consumer organisations and tyre manufacturers on its ec.europa website, information explaining each of the components of the tyre label and a harmonised fuel savings calculator.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/151

---

Sreda, 25. novembra 2009Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Belgija - tekstilni sektor in Irska - Dell

P7_TA(2009)0087

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2009 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

2010/C 285 E/34

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (v nadaljevanju „Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006“), zlasti točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0044/2009),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključevanje v trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključevanje v trg dela,

| B. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična in na voljo čim hitreje ter na najučinkovitejši način v skladu skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalni seji 17. julija 2008, in ob ustreznem upoštevanju določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov o uporabi sredstev sklada, |
| --- | --- |

B.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična in na voljo čim hitreje ter na najučinkovitejši način v skladu skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalni seji 17. julija 2008, in ob ustreznem upoštevanju določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov o uporabi sredstev sklada,

| C. | ker sta Belgija in Irska zaprosili za pomoč v zvezi s presežnimi delavci v tekstilnem sektorju v vzhodni in zahodni Flandriji (3) ter Limburgu (4) in v industriji proizvodnje računalnikov v okrajih Limerick, Clare in North Tipperary ter v mestu Limerick (5), |
| --- | --- |

C.

ker sta Belgija in Irska zaprosili za pomoč v zvezi s presežnimi delavci v tekstilnem sektorju v vzhodni in zahodni Flandriji (3) ter Limburgu (4) in v industriji proizvodnje računalnikov v okrajih Limerick, Clare in North Tipperary ter v mestu Limerick (5),

| D. | ker obe vlogi izpolnjujeta merila za upravičenost iz uredbe o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG), |
| --- | --- |

D.

ker obe vlogi izpolnjujeta merila za upravičenost iz uredbe o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (ESPG),

| E. | ker je glede vloge Irske Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve zahteval od Komisije dodatne informacije, |
| --- | --- |

E.

ker je glede vloge Irske Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve zahteval od Komisije dodatne informacije,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj storijo vse potrebno za pospešitev uporabe sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj storijo vse potrebno za pospešitev uporabe sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji;

| 2. | opozarja institucije, da so zavezane k zagotavljanju tekočega in hitrega postopka glede sprejemanja sklepov o uporabi sredstev tega sklada ter k zagotavljanju enkratne in časovno omejene individualne podpore v pomoč delavcem, ki so zaradi globalizacije postali presežna delovna sila; |
| --- | --- |

2.

opozarja institucije, da so zavezane k zagotavljanju tekočega in hitrega postopka glede sprejemanja sklepov o uporabi sredstev tega sklada ter k zagotavljanju enkratne in časovno omejene individualne podpore v pomoč delavcem, ki so zaradi globalizacije postali presežna delovna sila;

| 3. | poudarja, da mora Evropska unija uporabiti vsa sredstva pri soočanju s posledicami svetovne gospodarske in finančne krize; v zvezi s tem poudarja, da ima lahko ESPG bistveno vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora Evropska unija uporabiti vsa sredstva pri soočanju s posledicami svetovne gospodarske in finančne krize; v zvezi s tem poudarja, da ima lahko ESPG bistveno vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 4. | v skladu s členom 6 uredbe o ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da finančna pomoč tega sklada ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorne družbe na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali industrijskih panog; |
| --- | --- |

4.

v skladu s členom 6 uredbe o ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da finančna pomoč tega sklada ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorne družbe na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali industrijskih panog;

| 5. | v zvezi z uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Komisijo opozarja, naj se izogne sistematičnemu prerazporejanju proračunskih sredstev iz Evropskega socialnega sklada, saj je bil ESPG zasnovan kot poseben in ločen instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

5.

v zvezi z uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji Komisijo opozarja, naj se izogne sistematičnemu prerazporejanju proračunskih sredstev iz Evropskega socialnega sklada, saj je bil ESPG zasnovan kot poseben in ločen instrument z lastnimi cilji in roki;

| 6. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost sklada oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, in revizije proračuna večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost sklada oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, in revizije proračuna večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 7. | je seznanjen s tem, da je Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve ocenil predlog Komisije in nima pripomb glede vloge Belgije, v zvezi s vlogo Irske glede zadeve Dell pa je od Komisije zahteval pojasnila; vendar pa usmerja pozornost na odstavke 1-6 v mnenju tega odbora; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s tem, da je Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve ocenil predlog Komisije in nima pripomb glede vloge Belgije, v zvezi s vlogo Irske glede zadeve Dell pa je od Komisije zahteval pojasnila; vendar pa usmerja pozornost na odstavke 1-6 v mnenju tega odbora;

| 8. | pred sprejetjem dokončne odločitve o pravnem in proračunskem instrumentu bo ocenil posledice odgovorov Komisije; |
| --- | --- |

8.

pred sprejetjem dokončne odločitve o pravnem in proračunskem instrumentu bo ocenil posledice odgovorov Komisije;

| 9. | od Komisije pričakuje, da bo upoštevala sedanje težave in odslej svoje predloge glede sklepov o uporabi ESPG predstavljala v ločenih dokumentih, kar pomeni en predlog sklepa za vsako vlogo države članice; |
| --- | --- |

9.

od Komisije pričakuje, da bo upoštevala sedanje težave in odslej svoje predloge glede sklepov o uporabi ESPG predstavljala v ločenih dokumentih, kar pomeni en predlog sklepa za vsako vlogo države članice;

| 10. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

10.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  EGF/2009/004 BE/Oost en West Vlaanderen textiles.

(4)  EGF/2009/005 BE/Limburg textiles.

(5)  EGF/2009/008 IE/Dell.

---

Sreda, 25. novembra 2009PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. novembra 2009

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije

ker:

| (1) | je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za dodatno podporo presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

(1)

je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) ustanovljen za dodatno podporo presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| (2) | je bilo področje uporabe ESPG razširjeno za vloge, predložene po 1. maju 2009, in vključuje podporo delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

(2)

je bilo področje uporabe ESPG razširjeno za vloge, predložene po 1. maju 2009, in vključuje podporo delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize;

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev sklada do letne zgornje meje 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev sklada do letne zgornje meje 500 milijonov EUR;

| (4) | je Belgija 5. maja 2009 predložila vlogi za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v tekstilnem sektorju. Ti vlogi izpolnjujeta zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 9 198 874 EUR; |
| --- | --- |

(4)

je Belgija 5. maja 2009 predložila vlogi za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v tekstilnem sektorju. Ti vlogi izpolnjujeta zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 9 198 874 EUR;

| (5) | je Irska 29. junija 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v industriji proizvodnje računalnikov. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 14 831 050 EUR; |
| --- | --- |

(5)

je Irska 29. junija 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v industriji proizvodnje računalnikov. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 14 831 050 EUR;

| (6) | je zato treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vloge, ki sta jih predložili Belgija in Irska. |
| --- | --- |

(6)

je zato treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vloge, ki sta jih predložili Belgija in Irska.

SKLENILA:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 24 029 924 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, dne

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

Četrtek, 26. novembra 2009

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/156

---

Četrtek, 26. novembra 2009Evropsko leto prostovoljstva (2011) *

P7_TA(2009)0094

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu odločbe Sveta o evropskem letu prostovoljstva (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

2010/C 285 E/35

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0254),

ob upoštevanju člena 308 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0054/2009),

ob upoštevanju člena 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za proračun, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za regionalni razvoj (A7-0077/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da mora biti okvirni znesek iz zakonodajnega predloga v skladu z zgornjo mejo razdelka 3b večletnega finančnega okvira 2007–2013, in poudarja, da bo o letnem znesku odločal proračunski organ v okviru letnega proračunskega postopka; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti okvirni znesek iz zakonodajnega predloga v skladu z zgornjo mejo razdelka 3b večletnega finančnega okvira 2007–2013, in poudarja, da bo o letnem znesku odločal proračunski organ v okviru letnega proračunskega postopka;

| 3. | poudarja, da financiranje novih dejavnosti ne bi smelo ogroziti obstoječih programov ali morebitnih drugih pobud; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da financiranje novih dejavnosti ne bi smelo ogroziti obstoječih programov ali morebitnih drugih pobud;

| 4. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 5. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog odločbe


  Uvodna izjava 1 (novo) |
| | (-1) | Pogodba uvaja državljanstvo Unije, ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo držav članic in je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropske integracije. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog odločbe

Uvodna izjava 1 (novo)

(-1)

Pogodba uvaja državljanstvo Unije, ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo držav članic in je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropske integracije.

Sprememba 2

Predlog odločbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (-1a) | Spodbujanje dejavnega državljanstva je osrednji element za krepitev kohezije in razvoja demokracije ter vloge Evrope v svetu. |
| --- | --- |

(-1a)

Spodbujanje dejavnega državljanstva je osrednji element za krepitev kohezije in razvoja demokracije ter vloge Evrope v svetu.

Sprememba 3

Predlog odločbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| (-1b) | „Evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva“ bo poudarilo, da je prostovoljstvo bistveni izraz dejavnega državljanstva in demokracije, s katerim se udejanjajo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija, in tako prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb. |
| --- | --- |

(-1b)

„Evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva“ bo poudarilo, da je prostovoljstvo bistveni izraz dejavnega državljanstva in demokracije, s katerim se udejanjajo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija, in tako prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb.

Sprememba 4

Predlog odločbe

Uvodna izjava 1

| (1) | Cilj Skupnosti in držav članic je spodbujanje razvoja človeških virov za doseganje višje stopnje zaposlenosti in boj proti socialni izključenosti. |
| --- | --- |

(1)

Cilj Skupnosti in držav članic je spodbujanje razvoja človeških virov za doseganje višje stopnje zaposlenosti in boj proti socialni izključenosti.

| (1) | Cilj Skupnosti in držav članic je spodbujanje razvoja človeških virov za doseganje višje stopnje zaposlenosti in boj proti socialni izključenosti
  , tako da se sprejmejo ukrepi za boljše znanje, vzpostavi izmenjava informacij in dobrih praks, spodbujajo inovativni pristopi in ovrednotijo izkušnje
  . |
| --- | --- |

(1)

Cilj Skupnosti in držav članic je spodbujanje razvoja človeških virov za doseganje višje stopnje zaposlenosti in boj proti socialni izključenosti
  , tako da se sprejmejo ukrepi za boljše znanje, vzpostavi izmenjava informacij in dobrih praks, spodbujajo inovativni pristopi in ovrednotijo izkušnje
  .

Sprememba 5

Predlog odločbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Prostovoljstvo pomeni neformalno izobraževalno izkušnjo
  , ki
  zagotavlja
  razvoj
  strokovnega znanja in
  spretnosti
  ter
  kompetenc, in je pomemben način za dejavno državljansko udeležbo. Ukrepi, ki jih izvajajo prostovoljci vseh starosti, so ključni za razvoj demokracije, ki je eno izmed temeljnih načel Evropske unije,
  ter
  prispevajo
  k
  razvoju
  človeških virov in socialni koheziji
  . |
| --- | --- |

(3)

Prostovoljstvo pomeni neformalno izobraževalno izkušnjo
  , ki
  zagotavlja
  razvoj
  strokovnega znanja in
  spretnosti
  ter
  kompetenc, in je pomemben način za dejavno državljansko udeležbo. Ukrepi, ki jih izvajajo prostovoljci vseh starosti, so ključni za razvoj demokracije, ki je eno izmed temeljnih načel Evropske unije,
  ter
  prispevajo
  k
  razvoju
  človeških virov in socialni koheziji
  .

| (3) | Prostovoljne dejavnosti so bogata neformalna izobraževalna izkušnja
  , ki
  omogoča
  razvoj
  strokovnega znanja ter socialnih
  spretnosti
  in
  kompetenc,
  prispeva k solidarnosti
  in je pomemben način za dejavno državljansko udeležbo.
  Prostovoljstvo promovira in spodbuja partnerstvo in dejavno državljanstvo, s čimer se udejanjajo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija.
  Ukrepi, ki jih izvajajo prostovoljci vseh starosti, so ključni za razvoj demokracije,
  zlasti participativne demokracije,
  ki je eno izmed temeljnih načel Evropske unije,
  in za promoviranje človekovih pravic v Evropski uniji in izven nje
  .
  Prostovoljne dejavnosti lahko
  prispevajo k
  osebni rasti in dobrobiti posameznikov ter usklajenemu
  razvoju
  evropskih družb, kar zadeva solidarnost, socialno vključenost in blaginjo
  .
  Prostovoljno delo in dejavnosti ne smejo nadomestiti plačanega dela, čeprav je treba prostovoljcem ustrezno povrniti stroške. |
| --- | --- |

(3)

Prostovoljne dejavnosti so bogata neformalna izobraževalna izkušnja
  , ki
  omogoča
  razvoj
  strokovnega znanja ter socialnih
  spretnosti
  in
  kompetenc,
  prispeva k solidarnosti
  in je pomemben način za dejavno državljansko udeležbo.
  Prostovoljstvo promovira in spodbuja partnerstvo in dejavno državljanstvo, s čimer se udejanjajo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija.
  Ukrepi, ki jih izvajajo prostovoljci vseh starosti, so ključni za razvoj demokracije,
  zlasti participativne demokracije,
  ki je eno izmed temeljnih načel Evropske unije,
  in za promoviranje človekovih pravic v Evropski uniji in izven nje
  .
  Prostovoljne dejavnosti lahko
  prispevajo k
  osebni rasti in dobrobiti posameznikov ter usklajenemu
  razvoju
  evropskih družb, kar zadeva solidarnost, socialno vključenost in blaginjo
  .
  Prostovoljno delo in dejavnosti ne smejo nadomestiti plačanega dela, čeprav je treba prostovoljcem ustrezno povrniti stroške.

Sprememba 6

Predlog odločbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Izraz „prostovoljne dejavnosti“ pomeni vse oblike prostovoljnih dejavnosti, bodisi formalne, neformalne, priložnostne dejavnosti in poklicno usposabljanje, ki jih oseba opravlja po lastni volji, izbiri in na lastno pobudo, pri tem pa ni finančnih koristi. Dejavnosti koristijo posameznemu prostovoljcu, skupnostim in družbi kot celoti. So tudi način, s katerim se posamezniki in združenja lahko odzovejo na človeške, socialne ali okoljske potrebe in vprašanja, zlasti ko se soočajo z izrednimi razmerami, ki lahko zadevajo družbo kot celoto. Te dejavnosti se pogosto opravljajo v podporo nepridobitnim organizacijam ali pobudi skupnosti. Prostovoljne dejavnosti ne nadomeščajo poklicnih, plačanih zaposlitvenih priložnosti, temveč dodajajo vrednost družbi zaradi svojih socialnih in kulturnih ciljev. |
| --- | --- |

(3a)

Izraz „prostovoljne dejavnosti“ pomeni vse oblike prostovoljnih dejavnosti, bodisi formalne, neformalne, priložnostne dejavnosti in poklicno usposabljanje, ki jih oseba opravlja po lastni volji, izbiri in na lastno pobudo, pri tem pa ni finančnih koristi. Dejavnosti koristijo posameznemu prostovoljcu, skupnostim in družbi kot celoti. So tudi način, s katerim se posamezniki in združenja lahko odzovejo na človeške, socialne ali okoljske potrebe in vprašanja, zlasti ko se soočajo z izrednimi razmerami, ki lahko zadevajo družbo kot celoto. Te dejavnosti se pogosto opravljajo v podporo nepridobitnim organizacijam ali pobudi skupnosti. Prostovoljne dejavnosti ne nadomeščajo poklicnih, plačanih zaposlitvenih priložnosti, temveč dodajajo vrednost družbi zaradi svojih socialnih in kulturnih ciljev.

Sprememba 7

Predlog odločbe

Uvodna izjava 4

| (4) | V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti
  učinkovitost infrastrukture za prostovoljno delo
  , da se omogoči sodelovanje več ljudi
  v prostovoljnih dejavnostih.
  Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti
  učinkovitost infrastrukture za prostovoljno delo
  , da se omogoči sodelovanje več ljudi
  v prostovoljnih dejavnostih.
  Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks na ravni Skupnosti.

| (4) | V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti
  učinkovito podporo in izvajati ukrepe za prostovoljne dejavnosti,
  da se omogoči sodelovanje več ljudi
  pri njih.
  Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje in izmenjavo
  ter razvoj
  dobrih praks na ravni Skupnosti
  ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim z vzpostavitvijo učinkovitih sistemov sodelovanja in mrežnega povezovanja med prostovoljskimi organizacijami ter zlasti z vzpostavitvijo spletnega portala
  . |
| --- | --- |

(4)

V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti
  učinkovito podporo in izvajati ukrepe za prostovoljne dejavnosti,
  da se omogoči sodelovanje več ljudi
  pri njih.
  Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje in izmenjavo
  ter razvoj
  dobrih praks na ravni Skupnosti
  ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, med drugim z vzpostavitvijo učinkovitih sistemov sodelovanja in mrežnega povezovanja med prostovoljskimi organizacijami ter zlasti z vzpostavitvijo spletnega portala
  .

Sprememba 8

Predlog odločbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljstvu, ki je bila priložena sklepni listini Amsterdamske pogodbe in je priznala pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti. |
| --- | --- |

(5)

Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljstvu, ki je bila priložena sklepni listini Amsterdamske pogodbe in je priznala pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti.

| (5) | Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljstvu, ki je bila priložena sklepni listini Amsterdamske pogodbe in je priznala pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti
  in spodbujanju medgeneracijskega prostovoljstva
  . |
| --- | --- |

(5)

Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljstvu, ki je bila priložena sklepni listini Amsterdamske pogodbe in je priznala pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti
  in spodbujanju medgeneracijskega prostovoljstva
  .

Sprememba 9

Predlog odločbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Prostovoljstvo je
  cilj več programov Skupnosti, ki se osredotočajo na mobilnost
  prostovoljcev
  , kot so Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji, program vseživljenjskega učenja in program Evropa za državljane. |
| --- | --- |

(12)

Prostovoljstvo je
  cilj več programov Skupnosti, ki se osredotočajo na mobilnost
  prostovoljcev
  , kot so Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji, program vseživljenjskega učenja in program Evropa za državljane.

| (12) | Prostovoljne dejavnosti so
  cilj več programov in
  omrežij
  Skupnosti, ki se osredotočajo na mobilnost
  pri prostovoljnih dejavnostih za ljudi vseh starosti
  , kot so Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji, program Vseživljenjsko učenje in program Evropa za državljane.
  Glede na horizontalen značaj prostovoljstva bo to ustvarilo sinergijo med temi programi. |
| --- | --- |

(12)

Prostovoljne dejavnosti so
  cilj več programov in
  omrežij
  Skupnosti, ki se osredotočajo na mobilnost
  pri prostovoljnih dejavnostih za ljudi vseh starosti
  , kot so Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji, program Vseživljenjsko učenje in program Evropa za državljane.
  Glede na horizontalen značaj prostovoljstva bo to ustvarilo sinergijo med temi programi.

Sprememba 10

Predlog odločbe

Uvodna izjava 12 a (novo)

| (12a) | Prostovoljstvo je bistveno za spodbujanje dejavnega državljanstva, razvoj civilne družbe in krepitev solidarnosti. |
| --- | --- |

(12a)

Prostovoljstvo je bistveno za spodbujanje dejavnega državljanstva, razvoj civilne družbe in krepitev solidarnosti.

Sprememba 11

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba
  ohranjati
  in še naprej razvijati. |
| --- | --- |

(13)

Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba
  ohranjati
  in še naprej razvijati.

| (13) | Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih
  in tradicionalnih
  prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba
  zaščititi
  in še naprej razvijati,
  med drugim z oblikovanjem čezmejnega omrežja združenj prostovoljcev v različnih državah članicah, s čimer bi nastal stalen forum za izmenjavo izkušenj in dobrih praks
  . |
| --- | --- |

(13)

Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih
  in tradicionalnih
  prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba
  zaščititi
  in še naprej razvijati,
  med drugim z oblikovanjem čezmejnega omrežja združenj prostovoljcev v različnih državah članicah, s čimer bi nastal stalen forum za izmenjavo izkušenj in dobrih praks
  .

Sprememba 12

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | V evropskem letu prostovoljstva bi se morala ponuditi priložnost, da se države članice spodbudi k vzpostavitvi pravne varnosti za prostovoljce glede njihovega pravnega statusa. |
| --- | --- |

(13a)

V evropskem letu prostovoljstva bi se morala ponuditi priložnost, da se države članice spodbudi k vzpostavitvi pravne varnosti za prostovoljce glede njihovega pravnega statusa.

Sprememba 13

Predlog odločbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| (13b) | Evropska unija ima pomembno vlogo pri spodbujanju, razvijanju in podpori prostovoljnih dejavnosti v vsej EU. Vendar je pomembno priznati in spoštovati raznolikost prostovoljstva v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

(13b)

Evropska unija ima pomembno vlogo pri spodbujanju, razvijanju in podpori prostovoljnih dejavnosti v vsej EU. Vendar je pomembno priznati in spoštovati raznolikost prostovoljstva v posameznih državah članicah.

Sprememba 14

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Prostovoljstvo lahko prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb.
  Prostovoljne dejavnosti so pomembna neformalna izobraževalna izkušnja, s katero se dosežejo večje strokovno znanje in kompetence ter ki prispeva k zaposljivosti in občutku solidarnosti, razvija socialne spretnosti, olajša vključevanje v družbo in krepi državljansko udeležbo. |
| --- | --- |

(14)

Prostovoljstvo lahko prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb.
  Prostovoljne dejavnosti so pomembna neformalna izobraževalna izkušnja, s katero se dosežejo večje strokovno znanje in kompetence ter ki prispeva k zaposljivosti in občutku solidarnosti, razvija socialne spretnosti, olajša vključevanje v družbo in krepi državljansko udeležbo.

| (14) | Prostovoljstvo lahko prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb
  s spodbujanjem socialne vključenosti in družbene blaginje, z bojem proti rasizmu in predsodkom ter s prispevki k medkulturnemu in medverskemu dialogu
  . |
| --- | --- |

(14)

Prostovoljstvo lahko prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb
  s spodbujanjem socialne vključenosti in družbene blaginje, z bojem proti rasizmu in predsodkom ter s prispevki k medkulturnemu in medverskemu dialogu
  .

Sprememba 15

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Vsak bi moral imeti možnost opravljati prostovoljno delo. Za spodbujanje razvoja in udeležbe posameznikov bi morali imeti prosilci za azil, begunci in zakoniti priseljenci vedno več možnosti za sodelovanje pri prostovoljnih dejavnostih, zlasti ko se ne morejo zaposliti. |
| --- | --- |

(14a)

Vsak bi moral imeti možnost opravljati prostovoljno delo. Za spodbujanje razvoja in udeležbe posameznikov bi morali imeti prosilci za azil, begunci in zakoniti priseljenci vedno več možnosti za sodelovanje pri prostovoljnih dejavnostih, zlasti ko se ne morejo zaposliti.

Sprememba 16

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| (14b) | Prostovoljne dejavnosti so bogata neformalna izobraževalna izkušnja, s katero se razširijo strokovno znanje in kompetence, ki prispeva k zaposljivosti, saj lajša ponovno vključitev na trg dela, in ki prispeva k razvoju socialnih veščin, osebni rasti in dobrobiti posameznikov. |
| --- | --- |

(14b)

Prostovoljne dejavnosti so bogata neformalna izobraževalna izkušnja, s katero se razširijo strokovno znanje in kompetence, ki prispeva k zaposljivosti, saj lajša ponovno vključitev na trg dela, in ki prispeva k razvoju socialnih veščin, osebni rasti in dobrobiti posameznikov.

Sprememba 17

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14 c (novo)

| (14c) | Prostovoljstvo lahko s pomočjo ukrepov v Evropski uniji in tretjih državah prispeva k izkoreninjanju revščine ter družbenemu in gospodarskemu razvoju. |
| --- | --- |

(14c)

Prostovoljstvo lahko s pomočjo ukrepov v Evropski uniji in tretjih državah prispeva k izkoreninjanju revščine ter družbenemu in gospodarskemu razvoju.

Sprememba 18

Predlog odločbe

Uvodna izjava 14 d (novo)

| (14d) | Delodajalci bi lahko kot del svoje strategije za družbeno odgovornost podjetij podpirali in spodbujali prostovoljne dejavnosti. |
| --- | --- |

(14d)

Delodajalci bi lahko kot del svoje strategije za družbeno odgovornost podjetij podpirali in spodbujali prostovoljne dejavnosti.

Sprememba 19

Predlog odločbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Kljub temu možnosti prostovoljstva še niso v celoti izkoriščene. Evropsko leto prostovoljstva bo priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljstvo povečuje državljansko udeležbo. Prostovoljstvo lahko prispeva h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti
  državljanov
  svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

(15)

Kljub temu možnosti prostovoljstva še niso v celoti izkoriščene. Evropsko leto prostovoljstva bo priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljstvo povečuje državljansko udeležbo. Prostovoljstvo lahko prispeva h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti
  državljanov
  svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.

| (15) | Kljub temu možnosti prostovoljstva še niso v celoti izkoriščene.
  Poleg tega na evropski ravni doslej ni bilo uradno priznano delo vseh, ki se v prostem času ukvarjajo s prostovoljstvom.
  Evropsko leto prostovoljstva bo
  tako
  priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljstvo povečuje državljansko udeležbo. Prostovoljstvo lahko
  pri državljanih
  prispeva h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni,
  države članice pa lahko spodbuja k boju proti diskriminaciji, tako da tujim državljanom s stalnim prebivališčem in tudi prosilcem za azil v vseh državah članicah omogočijo opravljanje prostovoljnega dela za nepridobitne organizacije ali neplačanega dela
  . |
| --- | --- |

(15)

Kljub temu možnosti prostovoljstva še niso v celoti izkoriščene.
  Poleg tega na evropski ravni doslej ni bilo uradno priznano delo vseh, ki se v prostem času ukvarjajo s prostovoljstvom.
  Evropsko leto prostovoljstva bo
  tako
  priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljstvo povečuje državljansko udeležbo. Prostovoljstvo lahko
  pri državljanih
  prispeva h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni,
  države članice pa lahko spodbuja k boju proti diskriminaciji, tako da tujim državljanom s stalnim prebivališčem in tudi prosilcem za azil v vseh državah članicah omogočijo opravljanje prostovoljnega dela za nepridobitne organizacije ali neplačanega dela
  .

Sprememba 20

Predlog odločbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| (15a) | Države članice je treba spodbujati, naj čim bolj zmanjšajo birokratske obveznosti, ki prostovoljce omejujejo pri opravljanju prostovoljnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(15a)

Države članice je treba spodbujati, naj čim bolj zmanjšajo birokratske obveznosti, ki prostovoljce omejujejo pri opravljanju prostovoljnih dejavnosti.

Sprememba 21

Predlog odločbe

Uvodna izjava 15 b (novo)

| (15b) | Evropsko leto prostovoljstva bi moralo poudariti temeljno vlogo prostovoljnih dejavnosti, hkrati pa opozoriti države članice, da se te dejavnosti ne bi smele uporabljati za zadovoljevanje osnovnih potreb na področju socialnih storitev ali kot nadomestilo za ukrepe javnih organov. |
| --- | --- |

(15b)

Evropsko leto prostovoljstva bi moralo poudariti temeljno vlogo prostovoljnih dejavnosti, hkrati pa opozoriti države članice, da se te dejavnosti ne bi smele uporabljati za zadovoljevanje osnovnih potreb na področju socialnih storitev ali kot nadomestilo za ukrepe javnih organov.

Sprememba 22

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Leto
  2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi. |
| --- | --- |

(16)

Leto
  2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi.

| (16) | 5. december je mednarodni dan prostovoljstva in leta
  2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi. |
| --- | --- |

(16)

5. december je mednarodni dan prostovoljstva in leta
  2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi.

Sprememba 23

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Prostovoljstvo ima poleg svoje socialne vloge tudi ekonomsko vrednost in pomembno prispeva h gospodarstvu. |
| --- | --- |

(16a)

Prostovoljstvo ima poleg svoje socialne vloge tudi ekonomsko vrednost in pomembno prispeva h gospodarstvu.

Sprememba 24

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| (16b) | Prostovoljstvo ima pomembno vlogo pri varstvu okolja in civilni zaščiti, njegov prispevek pa je treba priznati in podpirati na vseh področjih, zlasti v novih demokracijah EU. |
| --- | --- |

(16b)

Prostovoljstvo ima pomembno vlogo pri varstvu okolja in civilni zaščiti, njegov prispevek pa je treba priznati in podpirati na vseh področjih, zlasti v novih demokracijah EU.

Sprememba 25

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16 c (novo)

| (16c) | S priznanjem prostovoljstva kot ustrezne dejavnosti, s katero si je mogoče pridobiti kompetence in znanja, na primer v dokumentu Youthpass in s povezavo na dokument Europass, bi zagotovili, da prostovoljstvo ne bi bilo obravnavano kot alternativa formalnemu usposabljanju, ampak kot njegova dopolnitev, poleg tega pa bi spodbudili mobilnost prostovoljcev. |
| --- | --- |

(16c)

S priznanjem prostovoljstva kot ustrezne dejavnosti, s katero si je mogoče pridobiti kompetence in znanja, na primer v dokumentu Youthpass in s povezavo na dokument Europass, bi zagotovili, da prostovoljstvo ne bi bilo obravnavano kot alternativa formalnemu usposabljanju, ampak kot njegova dopolnitev, poleg tega pa bi spodbudili mobilnost prostovoljcev.

Sprememba 26

Predlog odločbe

Uvodna izjava 16 d (novo)

| (16d) | S priznanjem časa, ki ga prispevajo prostovoljci, kot enakovrednega finančnim prispvekom (prispevki v naravi) pri evropskih in nacionalnih projektih bi na oprijemljiv način priznali vrednost prizadevanj prostovoljcev, hkrati pa bi prostovoljskim organizacijam olajšali njihove dejavnosti. |
| --- | --- |

(16d)

S priznanjem časa, ki ga prispevajo prostovoljci, kot enakovrednega finančnim prispvekom (prispevki v naravi) pri evropskih in nacionalnih projektih bi na oprijemljiv način priznali vrednost prizadevanj prostovoljcev, hkrati pa bi prostovoljskim organizacijam olajšali njihove dejavnosti.

Sprememba 27

Predlog odločbe

Člen 1

Leto 2011 se razglasi za „evropsko leto
  prostovoljstva
  “ (v nadaljevanju: evropsko leto).

Leto 2011 se razglasi za „evropsko leto
  prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva
  “ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).

(Ta sprememba velja za celotno zakonodajno besedilo.)

Sprememba 28

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 1

Splošni cilj evropskega leta je spodbujanje in podpiranje prizadevanj držav članic, lokalnih in regionalnih organov
  ter civilne družbe
  , zlasti z izmenjavo izkušenj in dobrih praks,
  za ustvarjanje ugodnih pogojev
  za prostovoljstvo v Evropski uniji.

Splošni cilj evropskega leta je spodbujanje in podpiranje prizadevanj
  Evropske unije,
  držav članic
  ter
  lokalnih in regionalnih organov, zlasti z izmenjavo izkušenj in dobrih praks ter
  s spodbujanjem inovativnih pristopov in z vrednotenjem izkušenj, da bi v civilni družbi ustvarili ugodne pogoje
  za prostovoljstvo v Evropski uniji
  ter da bi povečali prepoznavnost in promovirali pomen prostovoljnih dejavnosti v Evropski uniji
  .

Sprememba 29

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 1

| 1. | vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU – za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe in dejavnosti na medosebni ravni v EU; |
| --- | --- |

1.

vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU – za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe in dejavnosti na medosebni ravni v EU;

| 1. | vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU – za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe,
  partnerstva
  in dejavnosti na medosebni ravni v EU; |
| --- | --- |

1.

vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU – za uveljavitev prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe,
  partnerstva
  in dejavnosti na medosebni ravni v EU;

Sprememba 30

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 2

| 2. | okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela – za
  olajševanje
  prostovoljstva ter
  spodbujanje
  mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in drugimi sektorji v EU; |
| --- | --- |

2.

okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela – za
  olajševanje
  prostovoljstva ter
  spodbujanje
  mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in drugimi sektorji v EU;

| 2. | okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij
  ob spoštovanju njihovih ciljev, prednostnih nalog ter neodvisnosti
  in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela – za
  promoviranje
  prostovoljstva ter dostopa
  prostovoljskih organizacij do zadostnega in trajnega financiranja s spodbujanjem
  mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in
  drugimi nepridobitnimi
  sektorji v EU
  ; s spodbujanjem pobud v izrednih razmerah za ljudi in okolje s preprečevanjem in z ustreznim ravnanjem ob njih, s primernim usposabljanjem prostovoljcev za ravnanje v nujnih primerih in učinkovito soočenje z njimi ter z omogočanjem trajne prostovoljne dejavnosti. Dolžnost prostovoljskih organizacij, da skrbijo za prostovoljce, je treba zakonsko urediti, da bo zajemala ustrezno varstvo, in sicer zavarovanje, ukrepe za varovanje zdravja in varnost pri delu ter usposabljanje. |
| --- | --- |

2.

okrepitev pristojnosti prostovoljskih organizacij
  ob spoštovanju njihovih ciljev, prednostnih nalog ter neodvisnosti
  in izboljšanje kakovosti prostovoljnega dela – za
  promoviranje
  prostovoljstva ter dostopa
  prostovoljskih organizacij do zadostnega in trajnega financiranja s spodbujanjem
  mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergije med prostovoljskimi organizacijami in
  drugimi nepridobitnimi
  sektorji v EU
  ; s spodbujanjem pobud v izrednih razmerah za ljudi in okolje s preprečevanjem in z ustreznim ravnanjem ob njih, s primernim usposabljanjem prostovoljcev za ravnanje v nujnih primerih in učinkovito soočenje z njimi ter z omogočanjem trajne prostovoljne dejavnosti. Dolžnost prostovoljskih organizacij, da skrbijo za prostovoljce, je treba zakonsko urediti, da bo zajemala ustrezno varstvo, in sicer zavarovanje, ukrepe za varovanje zdravja in varnost pri delu ter usposabljanje.

Sprememba 31

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 3

| 3. | nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti – za spodbujanje ustreznih spodbud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva ter doseganje bolj sistematičnega priznavanja prostovoljstva pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe in delodajalcih na ravni EU in v državah članicah v zvezi z znanjem in kompetencami, pridobljenimi pri prostovoljnem delu; |
| --- | --- |

3.

nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti – za spodbujanje ustreznih spodbud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva ter doseganje bolj sistematičnega priznavanja prostovoljstva pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe in delodajalcih na ravni EU in v državah članicah v zvezi z znanjem in kompetencami, pridobljenimi pri prostovoljnem delu;

| 3. | nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti – za spodbujanje ustreznih spodbud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva
  (med drugim z ustreznim zdravstvenim varstvom in kritjem prostovoljcev med opravljanjem prostovoljnega dela s pomočjo nezgodnega zavarovanja in zavarovanja osebne odgovornosti, z učinkovitim priznavanjem pridobljenega znanja v obliki priznanja izkušenj ter s priznanjem enakovrednosti za namene usposabljanja in iskanja zaposlitve
  ) ter doseganje bolj sistematičnega priznavanja prostovoljstva pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe in delodajalcih na ravni EU in v državah članicah v zvezi z znanjem in kompetencami, pridobljenimi pri prostovoljnem delu; |
| --- | --- |

3.

nagrajevanje in priznavanje prostovoljnih dejavnosti – za spodbujanje ustreznih spodbud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva
  (med drugim z ustreznim zdravstvenim varstvom in kritjem prostovoljcev med opravljanjem prostovoljnega dela s pomočjo nezgodnega zavarovanja in zavarovanja osebne odgovornosti, z učinkovitim priznavanjem pridobljenega znanja v obliki priznanja izkušenj ter s priznanjem enakovrednosti za namene usposabljanja in iskanja zaposlitve
  ) ter doseganje bolj sistematičnega priznavanja prostovoljstva pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe in delodajalcih na ravni EU in v državah članicah v zvezi z znanjem in kompetencami, pridobljenimi pri prostovoljnem delu;

Sprememba 32

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 3 a (novo)

| 3a. | Krepitev mednarodne in evropske solidarnosti s spodbujanjem miru, sodelovanja med severom in jugom ter varstva okolja in priznavanje socialnega in solidarnega gospodarstva prek prostovoljstva. |
| --- | --- |

3a.

Krepitev mednarodne in evropske solidarnosti s spodbujanjem miru, sodelovanja med severom in jugom ter varstva okolja in priznavanje socialnega in solidarnega gospodarstva prek prostovoljstva.

Sprememba 33

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 4

| 4. | krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva – za večjo splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe, ki prispeva k zadevam v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta skladen družbeni razvoj in gospodarska kohezija. |
| --- | --- |

4.

krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva – za večjo splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe, ki prispeva k zadevam v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta skladen družbeni razvoj in gospodarska kohezija.

| 4. | krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva – povečati splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe, ki prispeva k zadevam v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta skladen družbeni razvoj
  ter ekonomska in socialna
  kohezija,
  ter promovirati prostovoljne dejavnosti, da bi bile privlačnejše za državljane, in jim tako omogočiti sodelovanje pri državljanskih dejavnostih
  . |
| --- | --- |

4.

krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva – povečati splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe, ki prispeva k zadevam v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta skladen družbeni razvoj
  ter ekonomska in socialna
  kohezija,
  ter promovirati prostovoljne dejavnosti, da bi bile privlačnejše za državljane, in jim tako omogočiti sodelovanje pri državljanskih dejavnostih
  .

Sprememba 34

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 4 a (novo)

| 4a. | priprava bele knjige o prostovoljstvu – za spodbujanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

4a.

priprava bele knjige o prostovoljstvu – za spodbujanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v Evropski uniji.

Sprememba 35

Predlog odločbe

Člen 2 – odstavek 2 – točka 4 b (novo)

| 4b. | spodbujati priznavanje uspeha prostovoljstva v državah članicah in med njimi, s čimer bi zagotovili, da se dobre prakse in uspešne strategije prostovoljstva zlahka širijo v Evropski uniji. |
| --- | --- |

4b.

spodbujati priznavanje uspeha prostovoljstva v državah članicah in med njimi, s čimer bi zagotovili, da se dobre prakse in uspešne strategije prostovoljstva zlahka širijo v Evropski uniji.

Sprememba 36

Predlog odločbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Ukrepi, ki se bodo sprejeli za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo naslednje pobude na ravni Skupnosti in nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki so povezane s cilji evropskega leta:

1.   Ukrepi, ki se bodo sprejeli za doseganje ciljev iz člena 2, vključujejo naslednje pobude na ravni Skupnosti in nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki so povezane s cilji evropskega leta:

| — | izmenjava izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

—

izmenjava izkušenj in dobrih praks;

| — | izmenjava izkušenj in dobrih praks,
  zlasti z učinkovitim sodelovanjem in mrežnim povezovanjem med prostovoljskimi organizacijami
  ; |
| --- | --- |

—

izmenjava izkušenj in dobrih praks,
  zlasti z učinkovitim sodelovanjem in mrežnim povezovanjem med prostovoljskimi organizacijami
  ;

| — | razširjanje rezultatov ustreznih študij in raziskav; |
| --- | --- |

—

razširjanje rezultatov ustreznih študij in raziskav;

| — | konference, dogodki in pobude za spodbujanje
  razprav in
  krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in koristih prostovoljstva ter
  počastitev prizadevanj prostovoljcev
  ; |
| --- | --- |

—

konference, dogodki in pobude za spodbujanje
  razprav in
  krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in koristih prostovoljstva ter
  počastitev prizadevanj prostovoljcev
  ;

| — | konference, dogodki in pobude za spodbujanje
  dialoga, inovativnih pristopov in ovrednotenja izkušenj;
  krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in koristih prostovoljstva ter
  spodbujanje mednarodnih omrežij za dejavno razpravo
  ; |
| --- | --- |

—

konference, dogodki in pobude za spodbujanje
  dialoga, inovativnih pristopov in ovrednotenja izkušenj;
  krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in koristih prostovoljstva ter
  spodbujanje mednarodnih omrežij za dejavno razpravo
  ;

| — | informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil. |
| --- | --- |

—

informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil.

| — | informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil,
  med drugim z uporabo novih medijev in interneta ter z vzpostavitvijo evropskega portala v ta namen; |
| --- | --- |

—

informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil,
  med drugim z uporabo novih medijev in interneta ter z vzpostavitvijo evropskega portala v ta namen;

| — | zasnova in vzpostavitev evropske spletne baze podatkov z vsemi akterji, organizacijami in zainteresiranimi stranmi, dejavnimi na posameznem področju prostovoljstva, vključno z njihovimi zaključenimi projekti, projekti v teku ter pobudami za prihodnje, da bi izboljšali medsebojno povezovanje in komunikacijo; |
| --- | --- |

—

zasnova in vzpostavitev evropske spletne baze podatkov z vsemi akterji, organizacijami in zainteresiranimi stranmi, dejavnimi na posameznem področju prostovoljstva, vključno z njihovimi zaključenimi projekti, projekti v teku ter pobudami za prihodnje, da bi izboljšali medsebojno povezovanje in komunikacijo;

| — | spodbujanje priznanja časa prostovoljcev kot enakovrednega finančnim prispevkom pri evropskih projektih. |
| --- | --- |

—

spodbujanje priznanja časa prostovoljcev kot enakovrednega finančnim prispevkom pri evropskih projektih.

Sprememba 37

Predlog odločbe

Člen 4 – odstavek 2

Vsaka država članica zagotovi, da ta organ ustrezno združuje različne zainteresirane strani na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.

Vsaka država članica zagotovi, da ta organ ustrezno združuje različne zainteresirane strani na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , zlasti pri pripravi nacionalnega delovnega programa in nacionalnega ukrepa oziroma ukrepov skozi vse evropsko leto
  .
  Sredstva, namenjena uresničevanju ciljev tega leta, se dodelijo organizacijam civilne družbe, ki se neposredno ukvarjajo s prostovoljnimi dejavnostmi in delom. V vsakem nacionalnem programu mora biti posebna pozornost namenjena poenostavljanju upravnih postopkov, tudi z lajšanjem dostopnosti sredstev za manjše organizacije z omejenimi sredstvi.

Sprememba 38

Predlog odločbe

Člen 5 – odstavek 4

Pri dejavnostih bodo sodelovali države članice, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

Pri dejavnostih bodo
  tesno
  sodelovali države članice, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij,
  s čimer bi se ustvarila dodana vrednost, ki jo prinaša izmenjava dobrih praks na ravni Skupnosti in tudi med institucijami EU
  .

Sprememba 39

Predlog odločbe

Člen 7 – odstavek 1

1.   Proračun za izvajanje te odločbe v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2011 je
  6 000 000 EUR
  .

1.   Proračun za izvajanje te odločbe v obdobju od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 je
  10 000 000 EUR
  .

Sprememba 40

Predlog odločbe

Člen 7 – odstavek 2

2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira
  , ne da bi bilo s tem ogroženo financiranje drugih programov ali dejavnosti iz razdelka 3b
  .

Sprememba 41

Predlog odločbe

Člen 8

Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Združenimi narodi in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost sodelovanja EU.

Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Združenimi narodi in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost sodelovanja EU
  ; ravno tako lahko ukrepa, da bi spodbudila druge mednarodne organizacije h krepitvi razsežnosti prostovoljstva po svetu. Komisija v sodelovanju s temi organizacijami promovira programe mednarodnega prostovoljstva, da bi spodbudili izmenjavo dobrih praks o prostovoljstvu v tretjih državah
  .

Sprememba 42

Predlog odločbe

Člen 9

Komisija in države članice zagotovijo, da so ukrepi iz te odločbe skladni z drugimi programi in pobudami Skupnosti ter nacionalnimi in regionalnimi programi in pobudami, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta.

Komisija in države članice zagotovijo, da so ukrepi iz te odločbe skladni z drugimi programi in ukrepi Skupnosti ter nacionalnimi in regionalnimi načrti in pobudami, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta
  , in te programe, ukrepe, načrte in pobude dopolnjujejo
  .

Sprememba 43

Predlog odločbe

Priloga – točka A – točka 1

| 1. | Informativne in promocijske kampanje, ki vključujejo: |
| --- | --- |

1.

Informativne in promocijske kampanje, ki vključujejo:

| 1. | Informativne in promocijske kampanje, ki vključujejo: |
| --- | --- |

1.

Informativne in promocijske kampanje, ki vključujejo:

| — | odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

—

odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks;

| — | odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks,
  prednost imajo programi tesnega sodelovanja in mobilnosti, pri čemer sodelujejo evropske organizacije ali organi, dejavni na področju prostovoljstva, predstavniki združenj delodajalcev in sindikatov, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij
  ; |
| --- | --- |

—

odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks,
  prednost imajo programi tesnega sodelovanja in mobilnosti, pri čemer sodelujejo evropske organizacije ali organi, dejavni na področju prostovoljstva, predstavniki združenj delodajalcev in sindikatov, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij
  ;

| — | tekmovanja z nagradami ali brez njih; |
| --- | --- |

—

tekmovanja z nagradami ali brez njih;

| — | sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o evropskem letu
  prostovoljstva
  ; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o evropskem letu
  prostovoljstva
  ;

| — | sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o
  prostovoljnih dejavnostih in
  evropskem letu; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o
  prostovoljnih dejavnostih in
  evropskem letu;

| — | pripravo gradiva in orodij za medije, ki bodo na voljo v vsej Skupnosti za povečanje zanimanja javnosti; |
| --- | --- |

—

pripravo gradiva in orodij za medije, ki bodo na voljo v vsej Skupnosti za povečanje zanimanja javnosti;

| — | pripravo gradiva in orodij za medije, ki bodo na voljo v vsej Skupnosti za povečanje zanimanja javnosti; |
| --- | --- |

—

pripravo gradiva in orodij za medije, ki bodo na voljo v vsej Skupnosti za povečanje zanimanja javnosti;

| — | ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta
  prostovoljstva
  ; |
| --- | --- |

—

ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta
  prostovoljstva
  ;

| — | ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta; |
| --- | --- |

—

ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta;

| — | vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti.

| — | vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti
  , ki bo stalen forum za interaktivno sodelovanje med različnimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti
  , ki bo stalen forum za interaktivno sodelovanje med različnimi zainteresiranimi stranmi;

| — | ukrepe za večjo vidnost prispevka prostovoljnih dejavnosti k nacionalnemu dohodku in njegovega učinka na družbo z vključitvijo prostovoljstva kot posebne kategorije v statistične račune Eurostata, s pripravljanjem satelitskih računov o nepridobitnih oragnizacijah, v katere je vključeno neplačano prostovoljno delo, in z vsakoletnim praznovanjem mednarodnega dneva prostovoljstva 5. decembra, ki ga je Organizacija združenih narodov razglasila leta 1985. |
| --- | --- |

—

ukrepe za večjo vidnost prispevka prostovoljnih dejavnosti k nacionalnemu dohodku in njegovega učinka na družbo z vključitvijo prostovoljstva kot posebne kategorije v statistične račune Eurostata, s pripravljanjem satelitskih računov o nepridobitnih oragnizacijah, v katere je vključeno neplačano prostovoljno delo, in z vsakoletnim praznovanjem mednarodnega dneva prostovoljstva 5. decembra, ki ga je Organizacija združenih narodov razglasila leta 1985.

Sprememba 44

Predlog odločbe

Priloga – točka A – točka 2 – alinea 1

| — | raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti, vplivu
  in dolgoročnem spremljanju evropskega leta prostovoljstva
  . |
| --- | --- |

—

raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti, vplivu
  in dolgoročnem spremljanju evropskega leta prostovoljstva
  .

| — | raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti
  in
  vplivu
  evropskega leta ter za vzpostavitev temeljev
  za njegovo dolgoročno spremljanje
  in nadaljnje ukrepanje
  . |
| --- | --- |

—

raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti
  in
  vplivu
  evropskega leta ter za vzpostavitev temeljev
  za njegovo dolgoročno spremljanje
  in nadaljnje ukrepanje
  .

Sprememba 45

Predlog odločbe

Priloga – točka C – odstavek 1

Vsak nacionalni
  koordinator
  predloži samo en zahtevek za finančna sredstva Skupnosti. V zahtevku za finančna sredstva
  je opisan
  delovni program
  koordinatorja
  ali ukrep, ki se
  bo financiral
  in
  je namenjen
  promociji evropskega leta. Zahtevku za donacijo je priložen podroben proračun, ki določa skupne stroške predlaganih
  pobud
  /delovnega programa ter znesek in vire sofinanciranja. Finančna sredstva Skupnosti lahko krijejo največ 80 % skupnih stroškov.

Vsak nacionalni
  usklajevalni organ
  predloži samo en zahtevek za finančna sredstva Skupnosti. V zahtevku za finančna sredstva,
  pripravljenem v stalnem posvetovanju s prostovoljskimi organizacijami, so opisane prednostne naloge usklajevalnega organa ter
  delovni program ali ukrep
  oziroma ukrepi
  , ki se
  bodo financirali
  in
  so namenjeni
  promociji evropskega leta. Zahtevku za donacijo je priložen podroben proračun, ki določa skupne stroške
  predlaganega ukrepa oziroma
  predlaganih
  ukrepov
  /delovnega programa ter znesek in vire sofinanciranja. Finančna sredstva Skupnosti lahko krijejo največ 80 % skupnih stroškov.
  Treba je dovoliti možnost prispevkov v naravi v državah članicah, kjer to dovoljuje zakonodajni okvir.

Sprememba 46

Predlog odločbe

Priloga – točka C – odstavek 2

Komisija določi okvirne zneske, ki so na voljo za donacije posameznim nacionalnim
  koordinatorjem
  , in končni rok za predložitev zahtevkov. V merilih je treba upoštevati prebivalstvo, življenjske stroške in nespremenljiv znesek na državo članico za zagotovitev najnižje stopnje dejavnosti.

Komisija določi okvirne zneske, ki so na voljo za donacije posameznim nacionalnim
  usklajevalnim organom
  , in končni rok za predložitev zahtevkov. V merilih je treba upoštevati prebivalstvo, življenjske stroške in nespremenljiv znesek na državo članico za zagotovitev najnižje stopnje dejavnosti.

Sprememba 47

Predlog odločbe

Priloga – točka C – odstavek 4

Delovni programi/ukrepi vključujejo:

Delovni programi/ukrepi vključujejo:

| (a) | srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah; |
| --- | --- |

(a)

srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah;

| (a) | srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah; |
| --- | --- |

(a)

srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah;

| (b) | seminarje
  vzajemnega učenja
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(b)

seminarje
  vzajemnega učenja
  na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| (b) | konference in tematske
  seminarje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni,
  ki omogočajo vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks
  ; |
| --- | --- |

(b)

konference in tematske
  seminarje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni,
  ki omogočajo vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks
  ;

| (c) | informativne, izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , vključno z organizacijo nagrajevanja in tekmovanj
  ; |
| --- | --- |

(c)

informativne, izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni
  , vključno z organizacijo nagrajevanja in tekmovanj
  ;

| (c) | informiranje
  , raziskovalne dejavnosti in s tem povezane študije
  , izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(c)

informiranje
  , raziskovalne dejavnosti in s tem povezane študije
  , izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| (d) | sodelovanje z mediji. |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje z mediji.

| (d) | sodelovanje z
  zasebnim in nedržavnim sektorjem ter
  mediji
  pri širjenju informacij o evropskem letu in pri ukrepih, katerih namen je dolgoročni dialog o vprašanjih, povezanih s prostovoljstvom in z dejavnostmi poklicnega usposabljanja za prostovoljce, da bi zagotovili stalnost teh dejavnosti tudi po izteku evropskega leta 2011
  . |
| --- | --- |

(d)

sodelovanje z
  zasebnim in nedržavnim sektorjem ter
  mediji
  pri širjenju informacij o evropskem letu in pri ukrepih, katerih namen je dolgoročni dialog o vprašanjih, povezanih s prostovoljstvom in z dejavnostmi poklicnega usposabljanja za prostovoljce, da bi zagotovili stalnost teh dejavnosti tudi po izteku evropskega leta 2011
  .

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/170

---

Četrtek, 26. novembra 2009Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med ES in Ukrajino *

P7_TA(2009)0095

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o podaljšanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Ukrajino (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

2010/C 285 E/36

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2009)0182),

ob upoštevanju člena 170, prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0018/2009),

ob upoštevanju členov 55, 46(1) in 90(8) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0074/2009),

| 1. | odobri podaljšanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri podaljšanje sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Ukrajini. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Ukrajini.

---

| 21.10.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 285/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 285/171

---

Četrtek, 26. novembra 2009Mandat za mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti (IPEEC) in Memorandum o ustanovitvi sekretariata mednarodnega partnerstva za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti pri Mednarodni agenciji za energijo *

P7_TA(2009)0096

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 o predlogu sklepa Sveta o podpisu „Mandata za mednarodno partnerstvo za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti“ (IPEEC) in „Memoranduma o ustanovitvi sekretariata mednarodnega partnerstva za sodelovanje na področju energetske učinkovitosti pri Mednarodni agenciji za energijo“ s strani Evropske skupnosti (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

2010/C 285 E/37

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2009)0438),

ob upoštevanju člena 175(1), prvega pododstavka člena 300(2) in prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0219/2009),

ob upoštevanju členov 55, 90(8) in 46(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0075/2009),

| 1. | odobri podpis mandata in memoranduma; |
| --- | --- |

1.

odobri podpis mandata in memoranduma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Mednarodni agenciji za energijo. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Mednarodni agenciji za energijo.

---