# Den Europæiske Unions C 303/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.303.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 303 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang9. november 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.303.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 303

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang9. november 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2010/C 303/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009, med institutionernes svar | 1 |
| 2010/C 303/02 | Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2009, med Kommissionens svar | 243 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2010/C 303/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009, med institutionernes svar

1

2010/C 303/02

Revisionsrettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2009, med Kommissionens svar

243

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 9.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 303/1

---

Image

I medfør af artikel 287, stk. 1 og 4, i EUF traktaten samt artikel 129 og 143 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1525/2007 af 17. december 2007, og artikel 139 og 156 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond

vedtog Revisionsretten for Den Europæiske Union på mødet den 9. september 2010

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2009.

Beretningerne, med institutionernes svar til Rettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (formand), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

2010/C 303/01

INDHOLD

Generel indledning

| Kapitel 1 — | Revisionserklæring med underbyggende oplysninger |
| --- | --- |

Kapitel 1 —

| Kapitel 2 — | Indtægter |
| --- | --- |

Kapitel 2 —

| Kapitel 3 — | Landbrug og naturressourcer |
| --- | --- |

Kapitel 3 —

| Kapitel 4 — | Samhørighed |
| --- | --- |

Kapitel 4 —

| Kapitel 5 — | Forskning, energi og transport |
| --- | --- |

Kapitel 5 —

| Kapitel 6 — | Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse |
| --- | --- |

Kapitel 6 —

| Kapitel 7 — | Uddannelse og medborgerskab |
| --- | --- |

Kapitel 7 —

| Kapitel 8 — | Økonomiske og finansielle anliggender |
| --- | --- |

Kapitel 8 —

| Kapitel 9 — | Administrationsudgifter og andre udgifter |
| --- | --- |

Kapitel 9 —

| Bilag I — | Finansielle oplysninger om det almindelige budget |
| --- | --- |

Bilag I —

| Bilag II — | Liste over særberetninger vedtaget af Revisionsretten siden sidste årsberetning |
| --- | --- |

Bilag II —

---

GENEREL INDLEDNING

| 0.1. | Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU’s eksterne revisor bidrager den til at forbedre EU's økonomiske forvaltning og fungerer som den uafhængige beskytter af unionsborgernes finansielle interesser. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om EU-udgiftsprogrammer og -indtægter og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på dens websted: www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1.

Den Europæiske Revisionsret er den institution, der i henhold til traktaten skal varetage revisionen af Den Europæiske Unions (EU's) finanser. Som EU’s eksterne revisor bidrager den til at forbedre EU's økonomiske forvaltning og fungerer som den uafhængige beskytter af unionsborgernes finansielle interesser. Der er flere oplysninger om Retten i dens årlige aktivitetsrapport, som sammen med dens særberetninger om EU-udgiftsprogrammer og -indtægter og dens udtalelser om ny eller ændret lovgivning er tilgængelig på dens websted: www.eca.europa.eu.

| 0.2. | Dette er Rettens 33. årsberetning, som dækker regnskabsåret 2009. Der blev indgået forpligtelser for i alt 142,5 milliarder euro og afholdt betalinger for i alt 118,4 milliarder euro (1). En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde. |
| --- | --- |

0.2.

Dette er Rettens 33. årsberetning, som dækker regnskabsåret 2009. Der blev indgået forpligtelser for i alt 142,5 milliarder euro og afholdt betalinger for i alt 118,4 milliarder euro (1). En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde.

| 0.3. | EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner sammen med dens særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet afgør, om Europa-Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet tilfredsstillende. Endvidere sender Retten i år for første gang sin årsberetning til de nationale parlamenter samtidig med, at den fremsendes til Rådet og Europa-Parlamentet, som fastsat i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten. |
| --- | --- |

0.3.

EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Rettens årsberetning danner sammen med dens særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Europa-Parlamentet afgør, om Europa-Kommissionen har opfyldt sine forpligtelser med hensyn til gennemførelsen af budgettet tilfredsstillende. Endvidere sender Retten i år for første gang sin årsberetning til de nationale parlamenter samtidig med, at den fremsendes til Rådet og Europa-Parlamentet, som fastsat i protokol nr. 1 til Lissabontraktaten.

| 0.4. | Det centrale element i denne beretning er Rettens revisionserklæring (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions årsregnskaber og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Selve erklæringen indleder beretningen. Hovedparten af det materiale, der følger, redegør for den revision, der ligger til grund for erklæringen. |
| --- | --- |

0.4.

Det centrale element i denne beretning er Rettens revisionserklæring (»DAS«) om rigtigheden af Den Europæiske Unions årsregnskaber og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Selve erklæringen indleder beretningen. Hovedparten af det materiale, der følger, redegør for den revision, der ligger til grund for erklæringen.

| 0.5. | Beretningen er opbygget således (2):






  — | Kapitel 1 giver en oversigt over revisionsresultaterne: et resumé af de væsentligste resultater af Rettens revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed, og en analyse af overvågnings- og kontrolsystemernes evne til at korrigere fejl. |
| --- | --- | --- |

0.5.

Beretningen er opbygget således (2):

—

Kapitel 1 giver en oversigt over revisionsresultaterne: et resumé af de væsentligste resultater af Rettens revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed, og en analyse af overvågnings- og kontrolsystemernes evne til at korrigere fejl.

| — | Kapitel 2 til 9 giver detaljerede revisionsresultater i form af »specifikke vurderinger« af EU's indtægter og udgifter. Kapitel 2 omhandler EU-budgettets indtægtsside, og kapitel 3 til 9 omhandler de syv grupper af politikområder, inden for hvilke der anvises og registreres udgifter fra EU's budget. Disse grupper af politikområder svarer stort set til udgiftsområderne i den finansielle ramme for 2007-13, som udstikker EU’s bredt formulerede flerårige udgiftsplaner. |
| --- | --- |

—

Kapitel 2 til 9 giver detaljerede revisionsresultater i form af »specifikke vurderinger« af EU's indtægter og udgifter. Kapitel 2 omhandler EU-budgettets indtægtsside, og kapitel 3 til 9 omhandler de syv grupper af politikområder, inden for hvilke der anvises og registreres udgifter fra EU's budget. Disse grupper af politikområder svarer stort set til udgiftsområderne i den finansielle ramme for 2007-13, som udstikker EU’s bredt formulerede flerårige udgiftsplaner.

| 0.6. | De specifikke vurderinger er hovedsagelig baseret på: resultaterne af Rettens test af transaktionernes formelle rigtighed, en vurdering af, om de vigtigste af de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med indtægter og udgifter, fungerer effektivt, og en undersøgelse af, om Kommissionens ledelsesudtalelser er pålidelige. |
| --- | --- |

0.6.

De specifikke vurderinger er hovedsagelig baseret på: resultaterne af Rettens test af transaktionernes formelle rigtighed, en vurdering af, om de vigtigste af de overvågnings- og kontrolsystemer, der anvendes i forbindelse med indtægter og udgifter, fungerer effektivt, og en undersøgelse af, om Kommissionens ledelsesudtalelser er pålidelige.

| 0.7. | Kommissionens — eller, hvor det er relevant, de andre EU-institutioners og -organers — svar til Rettens bemærkninger fremlægges i beretningen. Rettens beskrivelse af revisionsresultaterne og dens konklusioner tager i hvert enkelt tilfælde hensyn til den reviderede enheds svar. Det er Retten, der som den uafhængige eksterne revisor er ansvarlig for at redegøre for sine revisionsresultater, for at drage konklusioner om disse og dermed for at give en upartisk vurdering af regnskabernes rigtighed og af transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. |
| --- | --- |

0.7.

Kommissionens — eller, hvor det er relevant, de andre EU-institutioners og -organers — svar til Rettens bemærkninger fremlægges i beretningen. Rettens beskrivelse af revisionsresultaterne og dens konklusioner tager i hvert enkelt tilfælde hensyn til den reviderede enheds svar. Det er Retten, der som den uafhængige eksterne revisor er ansvarlig for at redegøre for sine revisionsresultater, for at drage konklusioner om disse og dermed for at give en upartisk vurdering af regnskabernes rigtighed og af transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

---

(1)  De detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2009 findes i del B II i Den Europæiske Unions årsregnskab for regnskabsåret 2009 og i beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2009, som er udarbejdet af GD for Budget. De detaljerede tal gives også i
  bilag I
  til denne årsberetning.

(2)  Strukturen i årsberetningen er i år forskellig fra tidligere. Det tidligere kapitel 2 og kapitel 3 (som dækkede henholdsvis intern kontrol og budgetforvaltning) er ikke medtaget vedrørende 2009. Bemærkningerne om Kommissionens interne kontrol er integreret i de specifikke vurderinger.

---

KAPITEL 1

Revisionserklæring med underbyggende oplysninger

INDHOLD

Rettens revisionserklæring til Europa- Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning

Erklæring om regnskabernes rigtighed

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet

Oversigt over revisionsresultater

Indledning

Regnskabets rigtighed

Generel baggrund

Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2009

Transaktionernes formelle rigtighed og systemernes effektivitet

De specifikke DAS-vurderingers struktur

Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2009

Sammenligning med sidste års resultater

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

Kommissionens sammenfattende rapport

Inddrivelser og finansielle korrektionsmekanismer

Indledning

Oplysninger fremlagt af Kommissionen i forbindelse med 2009-regnskabet

Konklusion vedrørende overvågnings- og kontrolsystemernes evne til at korrigere fejl

| RRETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

RRETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  9. september 2010

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OVERSIGT OVER REVISIONSRESULTATER

Indledning

| 1.1. | I medfør af artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af EU's større aktivitetsområder. |
| --- | --- |

1.1.

I medfør af artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde afgiver Revisionsretten en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed (den såkaldte DAS). Traktaten giver også Retten mulighed for at supplere denne erklæring med specifikke vurderinger for hvert af EU's større aktivitetsområder.

| 1.2. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Den Europæiske Unions indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2009 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.6-1.20). |
| --- | --- |

1.2.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om regnskabernes rigtighed, er at opnå tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, så den kan drage en konklusion om, i hvor høj grad Den Europæiske Unions indtægter, udgifter, aktiver og passiver er registreret korrekt, og om årsregnskabet giver et retvisende billede af den finansielle stilling pr. 31. december 2009 og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår (jf. punkt 1.6-1.20).

| 1.3. | Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for 2009-regnskabet, er at tilvejebringe så mange direkte eller indirekte revisionsbeviser, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.21-1.25, hvor der gives en oversigt over revisionsresultaterne, og kapitel 2-9 med hensyn til detaljer). |
| --- | --- |

1.3.

Formålet med det revisionsarbejde, Retten udfører med henblik på at kunne afgive erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for 2009-regnskabet, er at tilvejebringe så mange direkte eller indirekte revisionsbeviser, at den kan udtale sig om, hvorvidt disse transaktioner er i overensstemmelse med de gældende forordninger eller kontrakter, og om de er beregnet korrekt (jf. punkt 1.21-1.25, hvor der gives en oversigt over revisionsresultaterne, og kapitel 2-9 med hensyn til detaljer).

| 1.4. | Retten analyserede pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser — erklæringerne fra Kommissionens generaldirektører, de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenestegrene og den sammenfattende rapport — med henblik på at undersøge, om de giver en rimelig vurdering af kvaliteten af den finansielle forvaltning, og især om deres forbehold er fuldstændige og tilstrækkelige (jf. punkt 1.27 og 1.28 samt »Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser« i kapitel 2-9). |
| --- | --- |

1.4.

Retten analyserede pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser — erklæringerne fra Kommissionens generaldirektører, de årlige aktivitetsrapporter fra Kommissionens tjenestegrene og den sammenfattende rapport — med henblik på at undersøge, om de giver en rimelig vurdering af kvaliteten af den finansielle forvaltning, og især om deres forbehold er fuldstændige og tilstrækkelige (jf. punkt 1.27 og 1.28 samt »Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser« i kapitel 2-9).

| 1.5. | Desuden undersøgte Retten ordningerne for foretagelse af og rapportering om inddrivelser og finansielle korrektioner (jf. punkt 1.32-1.50). |
| --- | --- |

1.5.

Desuden undersøgte Retten ordningerne for foretagelse af og rapportering om inddrivelser og finansielle korrektioner (jf. punkt 1.32-1.50).

Regnskabets rigtighed

Generel baggrund

| 1.6. | Retten reviderede årsregnskabet for regnskabsåret 2009, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002 (8), og som Retten modtog den 23. juli 2010. Regnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, samt resultatopgørelsen, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

1.6.

Retten reviderede årsregnskabet for regnskabsåret 2009, som er opstillet af Kommissionens regnskabsfører og godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 129 i finansforordningen af 25. juni 2002 (8), og som Retten modtog den 23. juli 2010. Regnskabet består af det konsoliderede årsregnskab, som navnlig omfatter balancen, der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang, samt resultatopgørelsen, og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter.

Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2009

| 1.7. | Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab viste, at det var uden væsentlig fejlinformation. Retten gør imidlertid opmærksom på følgende forhold, som også blev rapporteret i 2008 og de foregående år. Svaghederne vedrører: |
| --- | --- |

1.7.

Rettens revision af det konsoliderede årsregnskab viste, at det var uden væsentlig fejlinformation. Retten gør imidlertid opmærksom på følgende forhold, som også blev rapporteret i 2008 og de foregående år. Svaghederne vedrører:

| 1.7. | Kommissionen har med glæde noteret Rettens fortsat positive vurdering af regnskabernes rigtighed. |
| --- | --- |

1.7.

| — | manglende eller ufuldstændige forvaltningserklæringer fra regnskabsførerne i nogle organisationer, hvis regnskaber er konsolideret med Kommissionens (jf. punkt 1.8) |
| --- | --- |

—

manglende eller ufuldstændige forvaltningserklæringer fra regnskabsførerne i nogle organisationer, hvis regnskaber er konsolideret med Kommissionens (jf. punkt 1.8)

| — | de lokale finansforvaltningssystemer, hvor Kommissionens regnskabsfører har fundet problemer (jf. punkt 1.9 og 1.10) |
| --- | --- |

—

de lokale finansforvaltningssystemer, hvor Kommissionens regnskabsfører har fundet problemer (jf. punkt 1.9 og 1.10)

| — | behandlingen af forfinansiering og kreditorer i årets løb og i forbindelse med periodiseringsproceduren (jf. punkt 1.11-1.13) |
| --- | --- |

—

behandlingen af forfinansiering og kreditorer i årets løb og i forbindelse med periodiseringsproceduren (jf. punkt 1.11-1.13)

| — | oplysningerne om inddrivelser efter konstatering af uregelmæssigheder (jf. punkt 1.14-1.19). |
| --- | --- |

—

oplysningerne om inddrivelser efter konstatering af uregelmæssigheder (jf. punkt 1.14-1.19).

| — | Kommissionen har gjort fremskridt på dette område og vil gerne fremhæve de forbedringer, der er opnået med hensyn til disse oplysninger i 2009-regnskaberne. Bemærkning nr. 6 er blevet forbedret og udvidet med flere oplysninger om alle aspekterne ved inddrivelsesprocessen. |
| --- | --- |

—

Regnskabsførerens forvaltningserklæring

| 1.8. | I sin forvaltningserklæring om det konsoliderede regnskab fremhævede Kommissionens regnskabsfører, at regnskabsførerne i tre konsoliderede enheder havde udeladt oplysninger i deres forvaltningserklæringer eller indsendt modificerede forvaltningserklæringer. Navnlig manglede de krævede oplysninger om godkendelsen af de lokale regnskabssystemer (9). |
| --- | --- |

1.8.

I sin forvaltningserklæring om det konsoliderede regnskab fremhævede Kommissionens regnskabsfører, at regnskabsførerne i tre konsoliderede enheder havde udeladt oplysninger i deres forvaltningserklæringer eller indsendt modificerede forvaltningserklæringer. Navnlig manglede de krævede oplysninger om godkendelsen af de lokale regnskabssystemer (9).

| 1.8. | Kommissionen hæfter sig ved, at det ud af i alt 40 kontrollerede enheder kun var de tre enheder, der ikke gav alle de krævede oplysninger i deres forvaltningserklæringer til Retten. Det er betydeligt bedre end året før. |
| --- | --- |

1.8.

Godkendelse af lokale finansforvaltningssystemer
   (10)

| 1.9. | På grund af fortsatte problemer med hensyn til forvaltningen af interimskonti og procedurerne for bogføring af aktiver kunne Kommissionens regnskabsfører stadig ikke godkende de lokale systemer i to generaldirektorater (11). |
| --- | --- |

1.9.

På grund af fortsatte problemer med hensyn til forvaltningen af interimskonti og procedurerne for bogføring af aktiver kunne Kommissionens regnskabsfører stadig ikke godkende de lokale systemer i to generaldirektorater (11).

| 1.9. | I begge de to generaldirektorater (RELEX og JLS) er der i 2009 fortsat sket fremskridt med hensyn til de påviste mangler. Regnskabsføreren vil fortsat presse på for at nå frem til en fuld validering af de lokale systemer. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | De fleste af regnskabsførerens anbefalinger fra de foregående år er blevet fulgt. De resterende forhold har ikke en væsentlig effekt med hensyn til rigtigheden af regnskabet for 2009, men de er af en sådan art og betydning, at Kommissionen også fremover bør være opmærksom på dem. Der er navnlig tale om visse aspekter af periodiseringsprocedurerne, afviklingen og registreringen af forfinansieringer, bogføringen af transaktioner på det rigtige tidspunkt og overensstemmelsen mellem dataene i de lokale systemer og ABAC. |
| --- | --- |

1.10.

De fleste af regnskabsførerens anbefalinger fra de foregående år er blevet fulgt. De resterende forhold har ikke en væsentlig effekt med hensyn til rigtigheden af regnskabet for 2009, men de er af en sådan art og betydning, at Kommissionen også fremover bør være opmærksom på dem. Der er navnlig tale om visse aspekter af periodiseringsprocedurerne, afviklingen og registreringen af forfinansieringer, bogføringen af transaktioner på det rigtige tidspunkt og overensstemmelsen mellem dataene i de lokale systemer og ABAC.

Forfinansiering, kreditorer og periodiseringsprocedurer (cut-off)

| 1.11. | Retten reviderede repræsentative stikprøver af forfinansieringer til en værdi af 48 827 millioner euro efter periodisering og af fakturaer/omkostningsopgørelser til en værdi af 15 260 millioner euro. Den konstaterede bogføringsfejl, hvis effekt samlet set var uvæsentlig, men som forekom hyppigt. Det viser, at de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed bør forbedres yderligere i nogle generaldirektorater. De mest almindelige typer fejl er: |
| --- | --- |

1.11.

Retten reviderede repræsentative stikprøver af forfinansieringer til en værdi af 48 827 millioner euro efter periodisering og af fakturaer/omkostningsopgørelser til en værdi af 15 260 millioner euro. Den konstaterede bogføringsfejl, hvis effekt samlet set var uvæsentlig, men som forekom hyppigt. Det viser, at de grundlæggende regnskabsdatas nøjagtighed bør forbedres yderligere i nogle generaldirektorater. De mest almindelige typer fejl er:

| 1.11. | Kommissionen noterer sig, at Retten i sine stikprøver ikke fandt nogen materielle fejl i regnskaberne. Den vil fortsat arbejde på at forbedre regnskabsdataenes nøjagtighed, bl.a. gennem det igangværende projekt angående regnskabskvalitet og validering af lokale systemer. |
| --- | --- |

1.11.

| — | manglende posteringer eller dobbeltposteringer |
| --- | --- |

—

manglende posteringer eller dobbeltposteringer

| — | bogføring af forkerte beløb |
| --- | --- |

—

bogføring af forkerte beløb

| — | bogføring af transaktioner på forkerte konti. |
| --- | --- |

—

bogføring af transaktioner på forkerte konti.

| 1.12. | Med hensyn til bogføring af forfinansieringer konstaterede Retten også følgende problemer: |
| --- | --- |

1.12.

Med hensyn til bogføring af forfinansieringer konstaterede Retten også følgende problemer:

1.12.

| — | Udestående forfinansieringer afvikles ikke altid korrekt. I en række tilfælde var forfinansieringen enten slet ikke afviklet eller afviklet med et forkert beløb. Det førte til, at forfinansieringssaldoen ved årets udgang var for høj, men ikke væsentligt for høj. |
| --- | --- |

—

Udestående forfinansieringer afvikles ikke altid korrekt. I en række tilfælde var forfinansieringen enten slet ikke afviklet eller afviklet med et forkert beløb. Det førte til, at forfinansieringssaldoen ved årets udgang var for høj, men ikke væsentligt for høj.

| — | Kommissionen vil analysere situationen angående forfinansiering i de forskellige tjenestegrene og rette op på de eventuelle problemer. |
| --- | --- |

—

| — | Nogle af de generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning behandler ikke de tilgængelige oplysninger om de fremskridt, der er gjort, og de udgifter, der er afholdt, og afvikler ikke den relevante forfinansiering i takt med disse fremskridt. De anvender i stedet approksimative metoder ved cut-off-beregningen (f.eks. pro rata temporis). |
| --- | --- |

—

Nogle af de generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning behandler ikke de tilgængelige oplysninger om de fremskridt, der er gjort, og de udgifter, der er afholdt, og afvikler ikke den relevante forfinansiering i takt med disse fremskridt. De anvender i stedet approksimative metoder ved cut-off-beregningen (f.eks. pro rata temporis).

| — | Kommissionen erkender, at der er behov for forbedringer på dette område. Den har allerede taget en række initiativer i den retning, bl.a. i form af regnskabskvalitetsprogrammet og andre centrale vejlednings- og kontroltiltag fra regnskabsafdelingernes side. |
| --- | --- |

—

| 1.13. | Med hensyn til fakturaer/omkostningsopgørelser overholdt nogle generaldirektorater ikke kravet om, at fakturaer og omkostningsopgørelser skal registreres senest fem arbejdsdage (12) efter modtagelsen. |
| --- | --- |

1.13.

Med hensyn til fakturaer/omkostningsopgørelser overholdt nogle generaldirektorater ikke kravet om, at fakturaer og omkostningsopgørelser skal registreres senest fem arbejdsdage (12) efter modtagelsen.

| 1.13. | Generaldirektoraterne har taget de nødvendige skridt til at afkorte forsinkelserne, og der er sket fremskridt. Problemerne omkring forsinkelser i registreringen af fakturaer/omkostningsopgørelser vil blive løst inden for rammerne af regnskabskvalitetsprogrammet. |
| --- | --- |

1.13.

Oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner

| 1.14. | Rettens revision viser, at der er stor forskel på Kommissionens forskellige tjenester, når det gælder rapportering af tal vedrørende finansielle korrektioner og inddrivelser (jf. også punkt 1.37-1.50). |
| --- | --- |

1.14.

Rettens revision viser, at der er stor forskel på Kommissionens forskellige tjenester, når det gælder rapportering af tal vedrørende finansielle korrektioner og inddrivelser (jf. også punkt 1.37-1.50).

| 1.14. | Kommissionen henviser til de svar, den giver herom under punkt 1.38-1.50. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Nogle tjenester opfører først tal for igangværende finansielle korrektioner, når der er udsendt en skrivelse med den endelige holdning, mens andre bygger deres beregning på statistiske estimater, der ekstrapolerer tidligere erfaringer og tilmed omfatter korrektioner vedrørende beløb, for hvilke regnskabsafslutningen endnu ikke er begyndt. |
| --- | --- |

1.15.

Nogle tjenester opfører først tal for igangværende finansielle korrektioner, når der er udsendt en skrivelse med den endelige holdning, mens andre bygger deres beregning på statistiske estimater, der ekstrapolerer tidligere erfaringer og tilmed omfatter korrektioner vedrørende beløb, for hvilke regnskabsafslutningen endnu ikke er begyndt.

| 1.15. | Alle oplysninger om tilbagebetalinger findes nu samlet i bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber. Mere detaljerede oplysninger er angivet under »Igangværende finansielle korrektioner«. I overensstemmelse med regnskabspraksis og almindeligt anerkendte regnskabsprincipper kan Kommissionen benytte overslag ved opstillingen af årsregnskaberne. Det er bl.a. tilfældet med de udgiftsbeløb, som sandsynligvis vil blive udelukket fra EU-finansiering som følge af fremtidige regnskabsafslutningsbeslutninger. Disse overslag er baseret på de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Eftersom afgørelserne om nogle af korrektionerne træffes for hvert regnskabsår, er det muligt at beregne de gennemsnitlige korrektioner for hvert afsluttet regnskabsår og ekstrapolere denne procentdel til senere regnskabsår, for hvilke kontrollen endnu ikke er afsluttet.

  Pålideligheden af disse overslag vurderes ved at sammenligne dem med beløbene for »igangværende korrektioner« for de tidligere år, hvor disse oplysninger foreligger. |
| --- | --- |

1.15.

Pålideligheden af disse overslag vurderes ved at sammenligne dem med beløbene for »igangværende korrektioner« for de tidligere år, hvor disse oplysninger foreligger.

| 1.16. | Medlemsstaternes oplysninger om de finansielle korrektioner (tilbagetrukne beløb og inddrivelser) med hensyn til samhørighed, som gives i bemærkning 6 til årsregnskabet, er endnu ikke fuldstændige og pålidelige (jf. også punkt 4.31). |
| --- | --- |

1.16.

Medlemsstaternes oplysninger om de finansielle korrektioner (tilbagetrukne beløb og inddrivelser) med hensyn til samhørighed, som gives i bemærkning 6 til årsregnskabet, er endnu ikke fuldstændige og pålidelige (jf. også punkt 4.31).

| 1.16. | I bemærkning 6 til de konsoliderede årsregnskaber er medregnet data for 2009, som medlemsstaterne har fremsendt til Kommissionen i første halvår 2010. Kommissionens revision på stedet af medlemsstaternes data viste, at systemerne til registrering og indberetning af data endnu ikke er helt pålidelige i alle medlemsstater (se også svarene på punkt 1.34. og 1.36.). Kommissionen følger op på alle uoverensstemmelser i disse data og afgiver henstillinger om forbedringer til medlemsstaterne.

  Kommissionen henviser tillige til sit svar på punkt 4.31. |
| --- | --- |

1.16.

Kommissionen henviser tillige til sit svar på punkt 4.31.

| 1.17. | På grundlag af undersøgelsen af godkendelsesorganernes arbejde og Kommissionens analyse af dette arbejde har Retten igen sine tvivl med hensyn til nøjagtigheden af tilgodehavenderne fra medlemsstaterne på landbrugsområdet (EGFL-debitorregnskabet) (13) (jf. også punkt 3.54). |
| --- | --- |

1.17.

På grundlag af undersøgelsen af godkendelsesorganernes arbejde og Kommissionens analyse af dette arbejde har Retten igen sine tvivl med hensyn til nøjagtigheden af tilgodehavenderne fra medlemsstaterne på landbrugsområdet (EGFL-debitorregnskabet) (13) (jf. også punkt 3.54).

| 1.17. | Fra godkendelsesorganerne (som er uafhængige revisionsfirmaer) modtog Kommissionen pålidelige debitoroplysninger til regnskabs- og regnskabsafslutningsformål. Kommissionen har for regnskabsåret 2009 foreslået korrektioner på 14,8 mio. EUR på basis af sin evaluering af de fejl, som godkendelsesorganerne påviste i deres rapporter. De finansielle fejl, der er fundet, følges op i forbindelse med den normale afslutning af regnskaberne. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Selv om de forklarende bemærkninger til årsregnskabet indeholder oplysninger om, at nogle betalinger måske vil skulle korrigeres på et senere tidspunkt af Kommissionen eller af medlemsstaterne, er det stadig ikke anført i bemærkningerne, hvor store udgiftsbeløb og hvilke udgiftsområder der eventuelt vil skulle kontrolleres yderligere som led i regnskabsafslutningen (14). |
| --- | --- |

1.18.

Selv om de forklarende bemærkninger til årsregnskabet indeholder oplysninger om, at nogle betalinger måske vil skulle korrigeres på et senere tidspunkt af Kommissionen eller af medlemsstaterne, er det stadig ikke anført i bemærkningerne, hvor store udgiftsbeløb og hvilke udgiftsområder der eventuelt vil skulle kontrolleres yderligere som led i regnskabsafslutningen (14).

| 1.18. | Finansforordningen giver Kommissionen mulighed for at kontrollere alle udgifter flere år efter det faktiske udgiftsår. Men at der sidenhen foretages en kontrol betyder ikke, at alle resterende budgetudgifter kan anses for at være foreløbige, indtil der efterfølgende er foretaget en kontrol eller fristen er udløbet. Overalt, hvor der kan sættes tal på potentielle inddrivelser, er de angivet i bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber.

  På landbrugsområdet træffes der ca. seks måneder efter udløbet af det pågældende regnskabsår en finansiel regnskabsafslutningsbeslutning, hvori Kommissionen fastslår størrelsen af de udgifter, der anerkendes som udgifter for EU-budgettet i dette år. At medlemsstaterne senere vil kunne få pålagt finansielle korrektioner via regnskabsafslutningsbeslutninger, ændrer intet ved den rolle, som de finansielle regnskabsafslutningsbeslutninger spiller. Størrelsen af de udgifter, som skønnes at kunne blive udelukket fra EU-finansiering som følge af sådanne fremtidige regnskabsafslutningsbeslutninger, er angivet i en bemærkning til årsregnskaberne. |
| --- | --- |

1.18.

På landbrugsområdet træffes der ca. seks måneder efter udløbet af det pågældende regnskabsår en finansiel regnskabsafslutningsbeslutning, hvori Kommissionen fastslår størrelsen af de udgifter, der anerkendes som udgifter for EU-budgettet i dette år. At medlemsstaterne senere vil kunne få pålagt finansielle korrektioner via regnskabsafslutningsbeslutninger, ændrer intet ved den rolle, som de finansielle regnskabsafslutningsbeslutninger spiller. Størrelsen af de udgifter, som skønnes at kunne blive udelukket fra EU-finansiering som følge af sådanne fremtidige regnskabsafslutningsbeslutninger, er angivet i en bemærkning til årsregnskaberne.

| 1.19. | Eftersom mekanismerne for inddrivelser og finansielle korrektioner er komplekse, de behandlede elementer er uensartede, og der er behov for en gennemsigtig og sammenhængende fremlæggelse af oplysningerne (jf. også punkt 1.37-1.50), bør Kommissionen præcisere sine retningslinjer for finansiel rapportering vedrørende indtægtsførsel og eventualaktiver med henblik på at fastlægge bogførings- og oplysningskravene. |
| --- | --- |

1.19.

Eftersom mekanismerne for inddrivelser og finansielle korrektioner er komplekse, de behandlede elementer er uensartede, og der er behov for en gennemsigtig og sammenhængende fremlæggelse af oplysningerne (jf. også punkt 1.37-1.50), bør Kommissionen præcisere sine retningslinjer for finansiel rapportering vedrørende indtægtsførsel og eventualaktiver med henblik på at fastlægge bogførings- og oplysningskravene.

| 1.19. | Kommissionen overholder den oplysningspligt, den har ifølge sine regnskabsregler, især regel nr. 2, 4 og 10.

  De internationale standarder indeholder ingen retningslinjer angående disse konkrete oplysninger, der ikke er regnskabsoplysninger. Under hensyntagen til Rettens bemærkninger har Kommissionen ikke desto mindre forbedret sine oplysninger herom. |
| --- | --- |

1.19.

De internationale standarder indeholder ingen retningslinjer angående disse konkrete oplysninger, der ikke er regnskabsoplysninger. Under hensyntagen til Rettens bemærkninger har Kommissionen ikke desto mindre forbedret sine oplysninger herom.

Overførsel af Galileos aktiver

| 1.20. | På grundlag af en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet (15) blev ejerskabet til alle aktiver, der skabes, udvikles eller erhverves under Galileoprogrammet, juridisk overført til Unionen i juli 2008. De indgåede overførselsaftaler er imidlertid endnu ikke fuldt gennemført. Alle de udgifter, der er afholdt indtil nu (ca. 2 000 millioner euro), behandles som forskningsudgifter. Dette har ingen effekt på balancen for 2009, men med henblik på at sikre en effektiv beskyttelse af aktiverne bør Kommissionen fortsat bestræbe sig på at sikre, at alle de nødvendige oplysninger foreligger, når overførslen finder sted. |
| --- | --- |

1.20.

På grundlag af en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet (15) blev ejerskabet til alle aktiver, der skabes, udvikles eller erhverves under Galileoprogrammet, juridisk overført til Unionen i juli 2008. De indgåede overførselsaftaler er imidlertid endnu ikke fuldt gennemført. Alle de udgifter, der er afholdt indtil nu (ca. 2 000 millioner euro), behandles som forskningsudgifter. Dette har ingen effekt på balancen for 2009, men med henblik på at sikre en effektiv beskyttelse af aktiverne bør Kommissionen fortsat bestræbe sig på at sikre, at alle de nødvendige oplysninger foreligger, når overførslen finder sted.

| 1.20. | Ifølge planerne skal de aktiver, der skabes, først overføres ved udgangen af IOV-fasen (In-Orbit Validation), der ventes afsluttet i løbet af 2012. Kommissionen har allerede et tæt samarbejde med Det Europæiske Rumfartsagentur om at sikre, at alle de nødvendige regnskabsmæssige og tekniske oplysninger vil være til rådighed ved overførslen, således at den kommer til at forløbe uden problemer. |
| --- | --- |

1.20.

Transaktionernes formelle rigtighed og systemernes effektivitet

De specifikke DAS-vurderingers struktur

| 1.21. | Rettens specifikke vurderinger vedrørende indtægter findes i kapitel 2 og i kapitel 3-9 vedrørende grupper af politikområder i den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) (jf.
  tabel 1.1
  ). Hver specifik vurdering indeholder en præsentation, en gennemgang af Rettens revisionsresultater og konklusioner om transaktionernes formelle rigtighed, systemernes effektivitet og pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser samt en opfølgning af tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

1.21.

Rettens specifikke vurderinger vedrørende indtægter findes i kapitel 2 og i kapitel 3-9 vedrørende grupper af politikområder i den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) (jf.
  tabel 1.1
  ). Hver specifik vurdering indeholder en præsentation, en gennemgang af Rettens revisionsresultater og konklusioner om transaktionernes formelle rigtighed, systemernes effektivitet og pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser samt en opfølgning af tidligere bemærkninger.

Tabel 1.1 —   Udgiftsresultatet i 2009 fordelt på kapitlerne i årsberetningen

| (millioner euro) |
| --- |
| Sektioner (S) og afsnit (A)
   (33)
  i 2009-kontoplanen fordelt på de forskellige kapitler i Rettens årsberetning | Betalinger afholdt i 2009
   (34)
   (35) |
| Kapitler i årsberetningen |
| Landbrug og naturressourcer | 56 318 |
| Landbrug og udvikling af landdistrikter (A.05)
  Miljø (A.07)
  Fiskeri og maritime anliggender (A.11)
  Sundhed og forbrugerbeskyttelse (A.17) | |
| Samhørighed | 35 467 |
| Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (A.04)
  Regionalpolitik (A.13) | |
| Forskning, energi og transport | 7 966 |
| Forskning (A.08)
  Energi og transport (A.06)
  Informationssamfundet og medier (A.09)
  Direkte forskning (A.10) | |
| Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse | 6 596 |
| Eksterne forbindelser (A.19)
  Udvikling og forbindelser med AVS-lande (A.21)
  Udvidelse (A.22)
  Humanitær bistand (A.23) | |
| Uddannelse og medborgerskab | 2 153 |
| Uddannelse og kultur (A.15)
  Kommunikation (A.16)
  Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (A.18) | |
| Økonomiske og finansielle anliggender | 732 |
| Økonomiske og finansielle anliggender (A.01)
  Erhvervspolitik (A.02)
  Konkurrence (A.03)
  Det indre marked (A.12)
  Handel (A.20) | |
| Administrationsudgifter | 9 129 |
| Parlamentet (S. I)
  Rådet (S. II)
  Kommissionen (S. III)
  Domstolen (S. IV)
  Revisionsretten (S. V)
  Det Økonomiske og Sociale Udvalg (S. VI)
  Regionsudvalget (S. VII)
  Den Europæiske Ombudsmand (S. VIII)
  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (S. IX) | |
| I alt | 118 361 |

(millioner euro)

Sektioner (S) og afsnit (A)
   (33)
  i 2009-kontoplanen fordelt på de forskellige kapitler i Rettens årsberetning

Betalinger afholdt i 2009
   (34)
   (35)

Kapitler i årsberetningen

Landbrug og naturressourcer

56 318

Landbrug og udvikling af landdistrikter (A.05)

Miljø (A.07)

Fiskeri og maritime anliggender (A.11)

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (A.17)

Samhørighed

35 467

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (A.04)

Regionalpolitik (A.13)

Forskning, energi og transport

7 966

Forskning (A.08)

Energi og transport (A.06)

Informationssamfundet og medier (A.09)

Direkte forskning (A.10)

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

6 596

Eksterne forbindelser (A.19)

Udvikling og forbindelser med AVS-lande (A.21)

Udvidelse (A.22)

Humanitær bistand (A.23)

Uddannelse og medborgerskab

2 153

Uddannelse og kultur (A.15)

Kommunikation (A.16)

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (A.18)

Økonomiske og finansielle anliggender

732

Økonomiske og finansielle anliggender (A.01)

Erhvervspolitik (A.02)

Konkurrence (A.03)

Det indre marked (A.12)

Handel (A.20)

Administrationsudgifter

9 129

Parlamentet (S. I)

Rådet (S. II)

Kommissionen (S. III)

Domstolen (S. IV)

Revisionsretten (S. V)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (S. VI)

Regionsudvalget (S. VII)

Den Europæiske Ombudsmand (S. VIII)

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (S. IX)

I alt

118 361

Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2009

| 1.22. | For så vidt angår indtægterne (16) (117 285 millioner euro), forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder og betalingerne vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter (9 129 millioner euro) anslår Retten, at fejlene har en finansiel effekt, der svarer til under 2 % af det samlede beløb (jf.
  tabel 1.2
  ), og konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er effektive (jf. også punkt 2.33-2.38, 9.28 og 9.29). |
| --- | --- |

1.22.

For så vidt angår indtægterne (16) (117 285 millioner euro), forpligtelserne vedrørende samtlige grupper af politikområder og betalingerne vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter (9 129 millioner euro) anslår Retten, at fejlene har en finansiel effekt, der svarer til under 2 % af det samlede beløb (jf.
  tabel 1.2
  ), og konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er effektive (jf. også punkt 2.33-2.38, 9.28 og 9.29).

| 1.23. | I gruppen landbrug og naturressourcer (56 318 millioner euro), gruppen forskning, energi og transport (7 966 millioner euro), gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse (6 596 millioner euro) og gruppen uddannelse og medborgerskab (2 153 millioner euro (17)) anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på mellem 2 % og 5 % af de gennemførte betalinger, men i gruppen samhørighed (23 081 millioner euro i godtgjorte godkendte udgifter) er den mest sandsynlige fejlfrekvens på over 5 % (jf. punkt 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 og 7.18 samt
  tabel 1.2
  ). Med hensyn til disse grupper af politikområder (18) konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive (jf. punkt 3.71, 3.72, 4.36, 5.46-5.48, 6.52 og 7.19). |
| --- | --- |

1.23.

I gruppen landbrug og naturressourcer (56 318 millioner euro), gruppen forskning, energi og transport (7 966 millioner euro), gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse (6 596 millioner euro) og gruppen uddannelse og medborgerskab (2 153 millioner euro (17)) anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på mellem 2 % og 5 % af de gennemførte betalinger, men i gruppen samhørighed (23 081 millioner euro i godtgjorte godkendte udgifter) er den mest sandsynlige fejlfrekvens på over 5 % (jf. punkt 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 og 7.18 samt
  tabel 1.2
  ). Med hensyn til disse grupper af politikområder (18) konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive (jf. punkt 3.71, 3.72, 4.36, 5.46-5.48, 6.52 og 7.19).

| 1.23. | For gruppen landbrug og naturressourcer ligger fejlprocenten efter Kommissionens opfattelse i den lave del af det interval, Retten nævner, hvilket er en bekræftelse på de foregående års resultater. De risici, som Retten peger på, er velkendte, og Kommissionen har taget fat på dem, således som det fremgår af forbeholdene i de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling i Landdistrikter.

  Desuden sikrer godkendelsesprocedurerne en tilstrækkelig afdækning af risikoen for EU-budgettet. For gruppen Uddannelse og Medborgerskab hæfter Kommissionen sig ved, at fejlprocenten ligger på lidt over 2 %.


  For at undgå en for stor ophobning af forfinansiering på sin balance foreslog Kommissionen i maj 2010 i forbindelse med revisionen af finansforordningen, at man sikrer en hurtigere afvikling af forskud og mellemliggende betalinger.


  For gruppen Forskning, energi og transport glæder Kommissionen sig over den positive tendens i retning af en lavere fejlprocent, som Retten har konstateret. Det stemmer overens med, hvad Kommissionen selv har konstateret.


  For gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse har Kommissionen med tilfredshed noteret stigningen i antallet af transaktioner, som Retten finder helt »formelt rigtige« (83 %) i forhold til tallene for 2008 og 2007.


  På samhørighedsområdet er der konstateret en betydeligt lavere fejlprocent end i de foregående år. Fejlhyppigheden er også faldet i de seneste tre år, fra 54 % i Rettens årsberetning for 2007 til 36 % i år, som det bemærkes i bilag 4.1 i Rettens beretning (se også svarene på punkt 1.26. og 4.34.). |
| --- | --- |

1.23.

Desuden sikrer godkendelsesprocedurerne en tilstrækkelig afdækning af risikoen for EU-budgettet. For gruppen Uddannelse og Medborgerskab hæfter Kommissionen sig ved, at fejlprocenten ligger på lidt over 2 %.

For at undgå en for stor ophobning af forfinansiering på sin balance foreslog Kommissionen i maj 2010 i forbindelse med revisionen af finansforordningen, at man sikrer en hurtigere afvikling af forskud og mellemliggende betalinger.

For gruppen Forskning, energi og transport glæder Kommissionen sig over den positive tendens i retning af en lavere fejlprocent, som Retten har konstateret. Det stemmer overens med, hvad Kommissionen selv har konstateret.

For gruppen Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse har Kommissionen med tilfredshed noteret stigningen i antallet af transaktioner, som Retten finder helt »formelt rigtige« (83 %) i forhold til tallene for 2008 og 2007.

På samhørighedsområdet er der konstateret en betydeligt lavere fejlprocent end i de foregående år. Fejlhyppigheden er også faldet i de seneste tre år, fra 54 % i Rettens årsberetning for 2007 til 36 % i år, som det bemærkes i bilag 4.1 i Rettens beretning (se også svarene på punkt 1.26. og 4.34.).

| 1.24. | For så vidt angår gruppen økonomiske og finansielle anliggender (732 millioner euro) anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på under 2 % af de samlede betalinger (jf. punkt 8.30 og
  tabel 1.2
  ), og konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive (jf. punkt 8.31). |
| --- | --- |

1.24.

For så vidt angår gruppen økonomiske og finansielle anliggender (732 millioner euro) anslår Retten, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på under 2 % af de samlede betalinger (jf. punkt 8.30 og
  tabel 1.2
  ), og konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne er delvis effektive (jf. punkt 8.31).

| 1.25. | Retten skønner, at betalingerne samlet set er væsentlig fejlbehæftede (den anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på mellem 2 % og 5 %), og konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende betalingerne generelt er delvis effektive. |
| --- | --- |

1.25.

Retten skønner, at betalingerne samlet set er væsentlig fejlbehæftede (den anslår, at den mest sandsynlige fejlfrekvens er på mellem 2 % og 5 %), og konkluderer, at overvågnings- og kontrolsystemerne vedrørende betalingerne generelt er delvis effektive.

| 1.25. | Kommissionen glæder sig over denne generelle vurdering. Den hæfter sig ved, at den samlede fejlprocent for alle kapitler tilsammen er faldet betydeligt i de seneste år, også i 2009. Den vil fortsat arbejde på at få nedbragt antallet af fejlbehæftede transaktioner. |
| --- | --- |

1.25.

Tabel 1.2 —   Oversigt over 2009-revisionsresultaterne vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| Specifikke vurderinger | Indtægter eller aktionsudgifter

  (millioner euro) | Punkter i årsberetningen | Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde | Fejlfrekvens |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Indtægter | 117 285 | 2.33-2.34 | | |
| Landbrug og naturressourcer | 56 318 | 3.71-3.73 | | |
| Samhørighed | 35 467 | 4.34-4.36 | (36) | (37) |
| Forskning, energi og transport | 7 966 | 5.45-5.46 | | |
| Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse | 6 596 | 6.51-6.52 | | |
| Uddannelse og medborgerskab | 2 153 | 7.18-7.19 | (38) | |
| Økonomiske og finansielle anliggende | 732 | 8.30-8.31 | | |
| Administrationsudgifter og andre udgifter | 9 129 | 9.28-9.29 | | |
| Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler, og viser de generelle resultater af Rettens substanstest. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer (især vedrørende svagheder i overvågnings- og kontrolsystemer og fejltyper). De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 3-18).

  Forklaring:

  Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde | Effektiv |
| | Delvis effektiv () |
| | Ikke effektiv |

Specifikke vurderinger

Indtægter eller aktionsudgifter

(millioner euro)

Punkter i årsberetningen

Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde

Fejlfrekvens

Indtægter

117 285

2.33-2.34

Landbrug og naturressourcer

56 318

3.71-3.73

Samhørighed

35 467

4.34-4.36

(36)

(37)

Forskning, energi og transport

7 966

5.45-5.46

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

6 596

6.51-6.52

Uddannelse og medborgerskab

2 153

7.18-7.19

(38)

Økonomiske og finansielle anliggende

732

8.30-8.31

Administrationsudgifter og andre udgifter

9 129

9.28-9.29

Tabellen er en oversigt over Rettens samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne, som den gengives i årsberetningens forskellige kapitler, og viser de generelle resultater af Rettens substanstest. De centrale elementer er vist i tabellen, men det er ikke muligt at gengive alle relevante detaljer (især vedrørende svagheder i overvågnings- og kontrolsystemer og fejltyper). De detaljerede resultater er beskrevet i selve beretningen og opnået ved hjælp af de teknikker, der ligger til grund for Rettens revisionsmetode (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 3-18).

Forklaring:

Overvågnings- og kontrolsystemernes funktionsmåde

Effektiv

Delvis effektiv ()

Ikke effektiv

Fejlfrekvens ()

| | Under 2 % (under væsentlighedstærsklen) |
| --- | --- |
| | Mellem 2 % og 5 % |
| | Over 5 % |

Under 2 % (under væsentlighedstærsklen)

Mellem 2 % og 5 %

Over 5 %

Sammenligning med sidste års resultater

| 1.26. | Rettens revisionsresultater viser, at dens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlfrekvens i betalingerne i gruppen landbrug og naturressourcer er steget (19) i forhold til 2008, og at dens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlfrekvens i betalingerne i gruppen samhørighed er faldet væsentligt (20). Tilsammen bekræfter dette de seneste års stadige fald i Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlfrekvens i betalingerne som helhed. |
| --- | --- |

1.26.

Rettens revisionsresultater viser, at dens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlfrekvens i betalingerne i gruppen landbrug og naturressourcer er steget (19) i forhold til 2008, og at dens skøn vedrørende den mest sandsynlige fejlfrekvens i betalingerne i gruppen samhørighed er faldet væsentligt (20). Tilsammen bekræfter dette de seneste års stadige fald i Rettens skøn over den mest sandsynlige fejlfrekvens i betalingerne som helhed.

| 1.26. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens positive udtalelse om, at den samlede situation er blevet forbedret i årenes løb. For 2009 har den store nedbringelse af fejlprocenten inden for samhørighed mere end opvejet den mindre stigning inden for landbruget, hvilket resulterer i en betydelig samlet forbedring.

  For gruppen Landbrug og naturressourcer mener Kommissionen, at fejlprocenten fortsat svinger omkring de 2 %. På samhørighedsområdet ser nedbringelsen af den nedre fejlgrænse fra 11 % til 3 % ud til at bekræfte, at skærpelsen af kontrolbestemmelserne for 2007-2013 har virket effektivt, ligesom man nu ser de første virkninger af den handlingsplan, som Kommissionen iværksatte i 2008 for at styrke sin tilsynsrolle, og som bl.a. omfattede suspensions- og korrektionsprocedurer. Suspensioner kan betyde, at man er nødt til at gå på kompromis i forhold til en fuldstændig budgetgennemførelse.


  Kommissionen vil arbejde videre på at sikre en yderligere nedbringelse af fejlprocenten. |
| --- | --- |

1.26.

For gruppen Landbrug og naturressourcer mener Kommissionen, at fejlprocenten fortsat svinger omkring de 2 %. På samhørighedsområdet ser nedbringelsen af den nedre fejlgrænse fra 11 % til 3 % ud til at bekræfte, at skærpelsen af kontrolbestemmelserne for 2007-2013 har virket effektivt, ligesom man nu ser de første virkninger af den handlingsplan, som Kommissionen iværksatte i 2008 for at styrke sin tilsynsrolle, og som bl.a. omfattede suspensions- og korrektionsprocedurer. Suspensioner kan betyde, at man er nødt til at gå på kompromis i forhold til en fuldstændig budgetgennemførelse.

Kommissionen vil arbejde videre på at sikre en yderligere nedbringelse af fejlprocenten.

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter og erklæringer

| 1.27. | Alle generaldirektørerne erklærede sig i deres årlige aktivitetsrapporter rimeligt forvissede om, at de ressourcer, de havde fået tildelt, var blevet anvendt til deres formål, og at de indførte procedurer for intern kontrol havde givet den fornødne sikkerhed for de underliggende transaktioners formelle rigtighed. 13 af de største generaldirektorater og tjenester, som afgav en erklæring i 2009, tog imidlertid ét eller flere forbehold, der vedrører svagheder med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed (21). |
| --- | --- |

1.27.

Alle generaldirektørerne erklærede sig i deres årlige aktivitetsrapporter rimeligt forvissede om, at de ressourcer, de havde fået tildelt, var blevet anvendt til deres formål, og at de indførte procedurer for intern kontrol havde givet den fornødne sikkerhed for de underliggende transaktioners formelle rigtighed. 13 af de største generaldirektorater og tjenester, som afgav en erklæring i 2009, tog imidlertid ét eller flere forbehold, der vedrører svagheder med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed (21).

| 1.28. | Retten konstaterede, at generaldirektørernes erklæringer og årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed vedrørende indtægterne, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport, gruppen uddannelse og medborgerskab, gruppen økonomiske og finansielle anliggender og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter (jf. punkt 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 og 9.11). Hvad angår gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse giver Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse, Generaldirektoratet for Udvidelse og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser en rimelig vurdering (jf. punkt 6.49), mens Samarbejdskontoret EuropeAid kun giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed (jf. punkt 6.50). Hvad angår gruppen landbrug og naturressourcer konkluderer Retten, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport kun giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed (jf. punkt 3.66-3.69). |
| --- | --- |

1.28.

Retten konstaterede, at generaldirektørernes erklæringer og årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed vedrørende indtægterne, gruppen samhørighed, gruppen forskning, energi og transport, gruppen uddannelse og medborgerskab, gruppen økonomiske og finansielle anliggender og gruppen administrationsudgifter og andre udgifter (jf. punkt 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 og 9.11). Hvad angår gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse giver Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse, Generaldirektoratet for Udvidelse og Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser en rimelig vurdering (jf. punkt 6.49), mens Samarbejdskontoret EuropeAid kun giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed (jf. punkt 6.50). Hvad angår gruppen landbrug og naturressourcer konkluderer Retten, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport kun giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed (jf. punkt 3.66-3.69).

| 1.28. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig den mere positive vurdering af kvaliteten af tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter.

  Mens Rettens opgave er at afgive en årlig revisionsudtalelse om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, fokuserer generaldirektørerne på, om midlerne er blevet brugt til deres rette formål, under hensyntagen til kontrollens flerårige karakter og dens effektivitet med hensyn til at afdække og korrigere fejl. Generaldirektørerne afgiver en ledelsesudtalelse baseret på oplysninger fra bl.a. Kommissionens egen revision og Revisionsrettens rapporter og bemærkninger samt resultaterne af medlemsstaternes kontrol, hvor det er relevant.


  Se også Kommissionens svar i kapitlerne om de enkelte sektorer. |
| --- | --- |

1.28.

Mens Rettens opgave er at afgive en årlig revisionsudtalelse om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, fokuserer generaldirektørerne på, om midlerne er blevet brugt til deres rette formål, under hensyntagen til kontrollens flerårige karakter og dens effektivitet med hensyn til at afdække og korrigere fejl. Generaldirektørerne afgiver en ledelsesudtalelse baseret på oplysninger fra bl.a. Kommissionens egen revision og Revisionsrettens rapporter og bemærkninger samt resultaterne af medlemsstaternes kontrol, hvor det er relevant.

Se også Kommissionens svar i kapitlerne om de enkelte sektorer.

Kommissionens sammenfattende rapport

| 1.29. | Med vedtagelsen af den sammenfattende rapport påtager Kommissionen sig det politiske ansvar (22) for den operationelle gennemførelse af EU-budgettet, som varetages af Kommissionens øverste ledelse (23). Denne rapport er den første, der vedtages af den nuværende Kommission. Kommissionen mener, at dens bestræbelser på at forbedre de kontrolmekanismer, der kan sikre transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed og føre til en revisionserklæring uden forbehold, fortsatte med gode resultater i 2009. |
| --- | --- |

1.29.

Med vedtagelsen af den sammenfattende rapport påtager Kommissionen sig det politiske ansvar (22) for den operationelle gennemførelse af EU-budgettet, som varetages af Kommissionens øverste ledelse (23). Denne rapport er den første, der vedtages af den nuværende Kommission. Kommissionen mener, at dens bestræbelser på at forbedre de kontrolmekanismer, der kan sikre transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed og føre til en revisionserklæring uden forbehold, fortsatte med gode resultater i 2009.

| 1.30. | Kommissionen erkender, at der stadig er områder, der kræver forbedring, og foreslår forskellige tiltag, f.eks.:






  — | yderligere forbedring af finansieringsordningernes udformning for at styrke forvaltnings- og kontrolmekanismerne |
| --- | --- | --- |

1.30.

Kommissionen erkender, at der stadig er områder, der kræver forbedring, og foreslår forskellige tiltag, f.eks.:

—

yderligere forbedring af finansieringsordningernes udformning for at styrke forvaltnings- og kontrolmekanismerne

| — | yderligere forenkling af støtteordningerne, samtidig med at politikmålene fortsat opfyldes |
| --- | --- |

—

yderligere forenkling af støtteordningerne, samtidig med at politikmålene fortsat opfyldes

| — | fastsættelse af hensigtsmæssige benchmarks for vurderingen af Kommissionens risikostyring (niveauer for acceptabel risiko), der fuldt ud tager hensyn til omkostningerne og udbyttet i forbindelse med kontrollerne |
| --- | --- |

—

fastsættelse af hensigtsmæssige benchmarks for vurderingen af Kommissionens risikostyring (niveauer for acceptabel risiko), der fuldt ud tager hensyn til omkostningerne og udbyttet i forbindelse med kontrollerne

| — | nøje overvågning af de årlige oversigter, så de i højere grad kan anvendes til at opnå den fornødne sikkerhed |
| --- | --- |

—

nøje overvågning af de årlige oversigter, så de i højere grad kan anvendes til at opnå den fornødne sikkerhed

| — | yderligere forbedring af de årlige aktivitetsrapporter som den øverste ledelses vigtigste middel til over for kollegiet at dokumentere, hvordan de har opfyldt kravet om regnskabspligt og ansvarlighed, og som kilde til bevis i forbindelse med DAS'en. |
| --- | --- |

—

yderligere forbedring af de årlige aktivitetsrapporter som den øverste ledelses vigtigste middel til over for kollegiet at dokumentere, hvordan de har opfyldt kravet om regnskabspligt og ansvarlighed, og som kilde til bevis i forbindelse med DAS'en.

| 1.31. | Retten har tidligere konstateret andre forhold, som endnu ikke er blevet afhjulpet: |
| --- | --- |

1.31.

Retten har tidligere konstateret andre forhold, som endnu ikke er blevet afhjulpet:

1.31.

| — | På flere områder burde omfanget eller rækkevidden af forbeholdene være større (jf. punkt 3.67, 3.68, og 6.50 samt
  bilag 3.3
  og
  6.3
  ) (24). |
| --- | --- |

—

På flere områder burde omfanget eller rækkevidden af forbeholdene være større (jf. punkt 3.67, 3.68, og 6.50 samt
  bilag 3.3
  og
  6.3
  ) (24).

| — | Kommissionen skal (ifølge finansforordningens artikel 28a) føre kontrol ved hjælp af omkostningseffektive kontrolsystemer, dvs. systemer, der sikrer, at »den rette kontrol foretages i rette øjeblik«. Revisionserklæringerne i de årlige aktivitetsrapporter tager hensyn til disse systemers evne til at afdække og korrigere fejl under et programs levetid med det formål at minimere de resterende uopdagede fejl ved programmets udløb. Som det blev anført i den årlige aktivitetsrapport for 2009 fra generaldirektøren for Regionalpolitik, viste kontrollen for programmeringsperioden 1994-99 under EFRU, at risikoen for uopdagede fejl var blevet betydeligt reduceret.

  Kommissionen har udtrykt sin forvisning om, at de handlingsplaner, som de ansvarlige ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har opstillet, vil kunne afhjælpe svaghederne og reducere de identificerede risici.


  På landbrugsområdet finder Kommissionen, at forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport for 2009 fra generaldirektøren for landbrug og udvikling i landdistrikter i relation til foranstaltningerne for landdistrikternes udvikling under Akse2 og IFKS i Bulgarien og Rumænien er udtømmende, og at deres potentielle virkninger kommer tilstrækkeligt til udtryk i punkt 3.2.1 og 3.2.2 i aktivitetsrapporten. For Grækenlands vedkommende var forbeholdet i de foregående år begrundet af den høje risiko for Kommissionens omdømme på grund af den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland og ikke af den finansielle risiko for EU-budgettet på grund af manglerne, som altid er blevet dækket af finansielle korrektioner pålagt Grækenland i forbindelse med regnskabsafslutningsprocedurerne. Da Grækenland ved udgangen af 2008 havde fuldført den handlingsplan, der tog sigte på at eliminere disse mangler, og IFKS-systemet vurderes løbende, var det derfor med rette, at forbeholdet blev ophævet.


  Hvad angår bistand til tredjelande, glæder Kommissionen sig over Rettens anerkendelse af de fremskridt, alle generaldirektoraterne i denne gruppe har gjort med hensyn til kvaliteten af oplysningerne i deres årlige aktivitetsrapporter (se punkt 6.51).


  Kommissionen finder, at generaldirektørernes forbehold eller fraværet af forbehold i deres aktivitetsrapporter for 2009 var i overensstemmelse med dens interne retningslinjer og gav et korrekt billede af de iboende risici ved programmerne. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har udtrykt sin forvisning om, at de handlingsplaner, som de ansvarlige ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har opstillet, vil kunne afhjælpe svaghederne og reducere de identificerede risici.

På landbrugsområdet finder Kommissionen, at forbeholdene i den årlige aktivitetsrapport for 2009 fra generaldirektøren for landbrug og udvikling i landdistrikter i relation til foranstaltningerne for landdistrikternes udvikling under Akse2 og IFKS i Bulgarien og Rumænien er udtømmende, og at deres potentielle virkninger kommer tilstrækkeligt til udtryk i punkt 3.2.1 og 3.2.2 i aktivitetsrapporten. For Grækenlands vedkommende var forbeholdet i de foregående år begrundet af den høje risiko for Kommissionens omdømme på grund af den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland og ikke af den finansielle risiko for EU-budgettet på grund af manglerne, som altid er blevet dækket af finansielle korrektioner pålagt Grækenland i forbindelse med regnskabsafslutningsprocedurerne. Da Grækenland ved udgangen af 2008 havde fuldført den handlingsplan, der tog sigte på at eliminere disse mangler, og IFKS-systemet vurderes løbende, var det derfor med rette, at forbeholdet blev ophævet.

Hvad angår bistand til tredjelande, glæder Kommissionen sig over Rettens anerkendelse af de fremskridt, alle generaldirektoraterne i denne gruppe har gjort med hensyn til kvaliteten af oplysningerne i deres årlige aktivitetsrapporter (se punkt 6.51).

Kommissionen finder, at generaldirektørernes forbehold eller fraværet af forbehold i deres aktivitetsrapporter for 2009 var i overensstemmelse med dens interne retningslinjer og gav et korrekt billede af de iboende risici ved programmerne.

| — | Der mangler data fra medlemsstaterne om inddrivelser eller tilbagetrækninger, eller dataene er ufuldstændige (jf. punkt 1.16, 3.54 og 4.31) (25). |
| --- | --- |

—

Der mangler data fra medlemsstaterne om inddrivelser eller tilbagetrækninger, eller dataene er ufuldstændige (jf. punkt 1.16, 3.54 og 4.31) (25).

| — | Med hensyn til landbrugsområdet henvises til svaret på punkt 1.17.

  Med hensyn til samhørighed henvises til svarene på punkt 1.16. |
| --- | --- |

—

Med hensyn til samhørighed henvises til svarene på punkt 1.16.

| — | De finansielle korrektionsmekanismer er endnu ikke fuldt effektive (jf. punkt 1.37-1.50) (26). |
| --- | --- |

—

De finansielle korrektionsmekanismer er endnu ikke fuldt effektive (jf. punkt 1.37-1.50) (26).

| — | Se svarene på punkt 1.38-1.50 |
| --- | --- |

—

Inddrivelser og finansielle korrektionsmekanismer

Indledning

| 1.32. | Ved gennemførelsen af EU-budgettet skal Kommissionen sikre en effektiv og produktiv intern kontrol med hensyn til pålidelig rapportering, beskyttelse af aktiver og oplysninger, forebyggelse og afsløring af svig og uregelmæssigheder samt styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyn til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art (27). |
| --- | --- |

1.32.

Ved gennemførelsen af EU-budgettet skal Kommissionen sikre en effektiv og produktiv intern kontrol med hensyn til pålidelig rapportering, beskyttelse af aktiver og oplysninger, forebyggelse og afsløring af svig og uregelmæssigheder samt styring af risiciene i forbindelse med de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed under hensyn til programmernes flerårige karakter samt de pågældende betalingers art (27).

| 1.32. | Kommissionens opgave er at sikre en effektiv intern kontrol, og den mener, at både inddrivelser og finansielle korrektioner bidrager til at beskytte EU's finansielle interesser (se svaret på punkt 1.50). |
| --- | --- |

1.32.

| 1.33. | Kommissionen har det endelige ansvar for at sikre, at overvågnings- og kontrolsystemerne giver rimelig sikkerhed for, at fejl i de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, enten forebygges eller påvises og korrigeres. Den har også ansvaret for at sikre, at dens egen ledelse, andre interessenter og de eksterne revisorer har adgang til pålidelige oplysninger. |
| --- | --- |

1.33.

Kommissionen har det endelige ansvar for at sikre, at overvågnings- og kontrolsystemerne giver rimelig sikkerhed for, at fejl i de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, enten forebygges eller påvises og korrigeres. Den har også ansvaret for at sikre, at dens egen ledelse, andre interessenter og de eksterne revisorer har adgang til pålidelige oplysninger.

| 1.34. | Uretmæssigt udbetalte beløb skal inddrives (28). I praksis: |
| --- | --- |

1.34.

Uretmæssigt udbetalte beløb skal inddrives (28). I praksis:

1.34.

| — | kan Kommissionen kun inddrive betalinger fra modtagerne, når den forvalter udgifterne direkte (f.eks. de fleste af udgifterne i gruppen forskning, energi og transport) |
| --- | --- |

—

kan Kommissionen kun inddrive betalinger fra modtagerne, når den forvalter udgifterne direkte (f.eks. de fleste af udgifterne i gruppen forskning, energi og transport)

| — | er ansvaret for at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb, når der er tale om udgifter under delt forvaltning (f.eks. de fleste af udgifterne i gruppen landbrug og naturressourcer og gruppen samhørighed), decentral forvaltning (f.eks. på området udvidelse) og indirekte central forvaltning (f.eks. i gruppen uddannelse og medborgerskab) uddelegeret til medlemsstater eller tredjelande. Med hensyn til udgifter under fælles forvaltning (f.eks. på området humanitær bistand) er der fastsat korrektionsmekanismer i de aftaler, der er indgået med de internationale organisationer. Ikke desto mindre kan Kommissionen også foretage finansielle korrektioner, hvis reglerne for EU's udgiftsordninger er blevet anvendt forkert (jf. punkt 1.40). |
| --- | --- |

—

er ansvaret for at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb, når der er tale om udgifter under delt forvaltning (f.eks. de fleste af udgifterne i gruppen landbrug og naturressourcer og gruppen samhørighed), decentral forvaltning (f.eks. på området udvidelse) og indirekte central forvaltning (f.eks. i gruppen uddannelse og medborgerskab) uddelegeret til medlemsstater eller tredjelande. Med hensyn til udgifter under fælles forvaltning (f.eks. på området humanitær bistand) er der fastsat korrektionsmekanismer i de aftaler, der er indgået med de internationale organisationer. Ikke desto mindre kan Kommissionen også foretage finansielle korrektioner, hvis reglerne for EU's udgiftsordninger er blevet anvendt forkert (jf. punkt 1.40).

| — | Kommissionen har gjort en stor indsats for at forbedre kvaliteten af de oplysninger om inddrivelser og tilbagetrækninger i forbindelse med samhørighedsprogrammer, som den får fra medlemsstaterne, ved at kontrollere dataene og foretage revisioner på stedet af medlemsstaternes systemer for registrering af og rapportering om korrektioner. I 2008 og 2009 har den tjekket systemer i 19 medlemsstater. Som helhed fungerer disse systemer endnu ikke helt pålideligt i alle medlemsstater, men der er tydelige tegn på, at kvaliteten er blevet bedre, og at der er sket visse fremskridt i forhold til de foregående år. Kommissionen har afgivet henstillinger på området og holder øje med, om de følges op. Den vil sikre, at oplysningerne er fuldstændige ved afslutningen af programmerne for 2000-2006.

  For perioden 2007-2013 er der indført en standardprocedure for indsendelse af inddrivelsesopgørelser, og Kommissionen regner med, at denne rapporteringsprocedure vil føre til yderligere forbedringer i kvaliteten af de oplysninger, den får rådighed over. Desuden skal medlemsstaterne nu også klart angive, at disse korrektioner skyldes EU-revisioner. |
| --- | --- |

—

For perioden 2007-2013 er der indført en standardprocedure for indsendelse af inddrivelsesopgørelser, og Kommissionen regner med, at denne rapporteringsprocedure vil føre til yderligere forbedringer i kvaliteten af de oplysninger, den får rådighed over. Desuden skal medlemsstaterne nu også klart angive, at disse korrektioner skyldes EU-revisioner.

| 1.35. | I flere år har Rettens revision fokuseret på, hvordan Kommissionen varetager sin overvågningsrolle, og hvordan den anvender korrektionsmekanismerne. Retten har også undersøgt, i hvilket omfang de nationale myndigheder og de internationale organisationer giver Kommissionen korrekte oplysninger om deres finansielle korrektioner og inddrivelser. |
| --- | --- |

1.35.

I flere år har Rettens revision fokuseret på, hvordan Kommissionen varetager sin overvågningsrolle, og hvordan den anvender korrektionsmekanismerne. Retten har også undersøgt, i hvilket omfang de nationale myndigheder og de internationale organisationer giver Kommissionen korrekte oplysninger om deres finansielle korrektioner og inddrivelser.

| 1.36. | Retten har regelmæssigt bemærket, at dataene om overvågnings- og kontrolsystemernes evne til at korrigere fejl på medlemsstatsniveau er blevet bedre, men at de endnu ikke er fuldstændige og pålidelige, især på området samhørighed (29). Kommissionen rapporterer imidlertid pålidelige tal vedrørende sine egne aktiviteter. Siden dechargeproceduren for 2005 har Europa-Parlamentet og Rådet opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage de nødvendige forbedringer for at sikre, at de tilgængelige oplysninger er fuldstændige og nøjagtige, så der kan fremlægges pålideligt bevis, der kan lægges til grund for Rettens vurdering af, hvor effektive de flerårige korrektionsmekanismer vedrørende EU-udgifterne er. |
| --- | --- |

1.36.

Retten har regelmæssigt bemærket, at dataene om overvågnings- og kontrolsystemernes evne til at korrigere fejl på medlemsstatsniveau er blevet bedre, men at de endnu ikke er fuldstændige og pålidelige, især på området samhørighed (29). Kommissionen rapporterer imidlertid pålidelige tal vedrørende sine egne aktiviteter. Siden dechargeproceduren for 2005 har Europa-Parlamentet og Rådet opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til at foretage de nødvendige forbedringer for at sikre, at de tilgængelige oplysninger er fuldstændige og nøjagtige, så der kan fremlægges pålideligt bevis, der kan lægges til grund for Rettens vurdering af, hvor effektive de flerårige korrektionsmekanismer vedrørende EU-udgifterne er.

| 1.36. | Siden sin årsberetning for 2005 har Retten anerkendt gradvise forbedringer i kvaliteten og omfanget af oplysningerne i bemærkningerne til de konsoliderede regnskaber angående inddrivelser. Kommissionen har indført procedurer, der sikrer, at tallene for finansielle korrektioner baseret på dens egen revision er pålidelige, således som Retten bemærkede det i sin årsberetning for 2008 (punkt 1.16).

  På samhørighedsområdet og for finansielle korrektioner foretaget af medlemsstaterne efter deres egne undersøgelser og revision er Kommissionen afhængig af kvaliteten af de oplysninger, den får fra medlemsstaterne.


  Kommissionen har igennem de seneste år gjort en betydelig indsats for at forbedre kvaliteten af de oplysninger om inddrivelser og tilbagetrækninger, den får fra medlemsstaterne i relation til programmerne på samhørighedsområdet. Den har anmodet medlemsstaterne om at fremsende kumulative, årlige data om tilbagetrækninger og inddrivelser, selv om den ikke har nogen juridisk forpligtelse hertil. Den har også foretaget revision på stedet af medlemsstaternes systemer for registrering af og rapportering om korrektioner, med ret gode resultater. Hvor der kan indkredses et behov for forbedringer, har Kommissionen afgivet henstillinger om sådanne forbedringer og holder øje med, om de følges op. |
| --- | --- |

1.36.

På samhørighedsområdet og for finansielle korrektioner foretaget af medlemsstaterne efter deres egne undersøgelser og revision er Kommissionen afhængig af kvaliteten af de oplysninger, den får fra medlemsstaterne.

Kommissionen har igennem de seneste år gjort en betydelig indsats for at forbedre kvaliteten af de oplysninger om inddrivelser og tilbagetrækninger, den får fra medlemsstaterne i relation til programmerne på samhørighedsområdet. Den har anmodet medlemsstaterne om at fremsende kumulative, årlige data om tilbagetrækninger og inddrivelser, selv om den ikke har nogen juridisk forpligtelse hertil. Den har også foretaget revision på stedet af medlemsstaternes systemer for registrering af og rapportering om korrektioner, med ret gode resultater. Hvor der kan indkredses et behov for forbedringer, har Kommissionen afgivet henstillinger om sådanne forbedringer og holder øje med, om de følges op.

Oplysninger fremlagt af Kommissionen i forbindelse med 2009-regnskabet

| 1.37. | I bemærkningerne til 2009-regnskabet reagerer Kommissionen på disse kommentarer ved at give flere og mere detaljerede oplysninger end tidligere om inddrivelser og finansielle korrektioner (30). Navnlig giver den oplysninger om, hvordan inddrivelserne og de finansielle korrektioner fordeler sig på gennemførelsesstadier (igangværende, bekræftet eller gennemført — jf. punkt 1.42), på udgiftsområder, på programmeringsperioder, hvor det er relevant, og i nogle tilfælde på medlemsstater. |
| --- | --- |

1.37.

I bemærkningerne til 2009-regnskabet reagerer Kommissionen på disse kommentarer ved at give flere og mere detaljerede oplysninger end tidligere om inddrivelser og finansielle korrektioner (30). Navnlig giver den oplysninger om, hvordan inddrivelserne og de finansielle korrektioner fordeler sig på gennemførelsesstadier (igangværende, bekræftet eller gennemført — jf. punkt 1.42), på udgiftsområder, på programmeringsperioder, hvor det er relevant, og i nogle tilfælde på medlemsstater.

| 1.38. | Retten hilser fremlæggelsen af disse oplysninger velkommen. Den påpeger imidlertid, at der er behov for at afhjælpe svaghederne med hensyn til fremlæggelsen af oplysningerne og sammenhængen mellem de fremlagte oplysninger og de beløb, som medlemsstaterne fremlægger vedrørende samhørighed, og at oplysningerne skal tolkes med forsigtighed (jf. også punkt 1.14-1.19 og nedenstående). |
| --- | --- |

1.38.

Retten hilser fremlæggelsen af disse oplysninger velkommen. Den påpeger imidlertid, at der er behov for at afhjælpe svaghederne med hensyn til fremlæggelsen af oplysningerne og sammenhængen mellem de fremlagte oplysninger og de beløb, som medlemsstaterne fremlægger vedrørende samhørighed, og at oplysningerne skal tolkes med forsigtighed (jf. også punkt 1.14-1.19 og nedenstående).

| 1.38. | Udformningen af bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber er blevet revideret i 2009-regnskaberne. Kommissionen har foretaget en række forbedringer for at imødekomme anmodninger fra interessenter. |
| --- | --- |

1.38.

Forskelle i korrektionsmekanismernes fokus og effekt

| 1.39. | Inddrivelser fra modtagere af uretmæssigt udbetalte beløb under EU-udgiftsprogrammer adskiller sig markant fra andre finansielle korrektioner i fokus og effekt. Inddrivelser korrigerer dækning af uretmæssige udgifter: I princippet er det dem, der har fået godtgjort sådanne udgifter, der tilbagebetaler de uretmæssigt modtagne beløb, og inddrivelser kan derfor betragtes som en fejlkorrektionsmekanisme (31). |
| --- | --- |

1.39.

Inddrivelser fra modtagere af uretmæssigt udbetalte beløb under EU-udgiftsprogrammer adskiller sig markant fra andre finansielle korrektioner i fokus og effekt. Inddrivelser korrigerer dækning af uretmæssige udgifter: I princippet er det dem, der har fået godtgjort sådanne udgifter, der tilbagebetaler de uretmæssigt modtagne beløb, og inddrivelser kan derfor betragtes som en fejlkorrektionsmekanisme (31).

| 1.39. | Kommissionen er nødt til at følge de forskellige korrektionsmetoder, der gælder i henhold til de forskellige retsakter og ledelsesformer. Ved delt forvaltning betyder det, at det primære ansvar helt klart påhviler medlemsstaterne, og Kommissionen skal alene foretage finansielle korrektioner i de tilfælde, hvor medlemsstaterne på grund af individuelle omstændigheder eller systembetingede forhold ikke har taget de fornødne skridt. Det forklares nærmere i bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | Finansielle korrektioner (herunder afslutningen af landbrugsudgifter) vedrører derimod primært svagheder i forvaltningssystemerne. De bruges til at trække midler tilbage fra medlemsstater eller tredjelande, der ikke sørger for, at EU-reglerne anvendes korrekt. De finansielle konsekvenser af sådanne korrektioner bæres normalt ikke af dem, der har modtaget støtte under en forkert anvendt udgiftsordning, men af de nationale skatteydere. Finansielle korrektioner bidrager til at beskytte EU's finansielle interesser, men de kan hverken i princippet eller i praksis betragtes som et middel til at korrigere individuelle betalinger, der er foretaget forkert. |
| --- | --- |

1.40.

Finansielle korrektioner (herunder afslutningen af landbrugsudgifter) vedrører derimod primært svagheder i forvaltningssystemerne. De bruges til at trække midler tilbage fra medlemsstater eller tredjelande, der ikke sørger for, at EU-reglerne anvendes korrekt. De finansielle konsekvenser af sådanne korrektioner bæres normalt ikke af dem, der har modtaget støtte under en forkert anvendt udgiftsordning, men af de nationale skatteydere. Finansielle korrektioner bidrager til at beskytte EU's finansielle interesser, men de kan hverken i princippet eller i praksis betragtes som et middel til at korrigere individuelle betalinger, der er foretaget forkert.

| 1.40. | På samhørighedsområdet er en finansiel korrektion en mekanisme, der har til formål at korrigere for ikke formelt rigtige udgifter, der er blevet EU-finansieret og derfor har en negativ indvirkning på EU's budget.

  Det er medlemsstaternes ansvar at tilbagesøge urigtige betalinger fra modtagerne. Beløbene inddrives enten ved, at modtagerne tilbagebetaler de pågældende beløb, eller ved at modregne dem i fremtidige beløb, som samme modtager skal have udbetalt.


  I de tilfælde, hvor det er EU's kontrol, der fører til opdagelse af de uretmæssige udbetalinger, skal medlemsstaterne følge dem op og sørge for, at de inddrives hos modtageren. Men selv i de tilfælde, hvor beløbene ikke kan inddrives, fordi den finansielle korrektion kun beror på mangler i medlemsstatens forvaltnings- og kontrolsystem og ikke på, at der er sket en urigtig udbetaling, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstatens systemer og dermed til at forebygge eller afdække uretmæssige udbetalinger.


  Regnskabsafslutningssystemet på landbrugsområdet har til formål at sikre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med EU-reglerne, udelukkes fra EU-finansiering. Det er derimod ikke et system, der sikrer inddrivelse af urigtigt udbetalte beløb, for det er i overensstemmelse med princippet om delt forvaltning som defineret i finansforordningens artikel 53b, stk. 2, litra c), og artikel 9, stk. 1, litra a), iii), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 alene medlemsstaternes ansvar.


  Kommissionen mener derfor, at nogle finansielle korrektioner kan opfattes som en fejlberigtigelsesmekanisme i det omfang, hvor de pågældende beløb inddrives fra den endelige modtager. |
| --- | --- |

1.40.

Det er medlemsstaternes ansvar at tilbagesøge urigtige betalinger fra modtagerne. Beløbene inddrives enten ved, at modtagerne tilbagebetaler de pågældende beløb, eller ved at modregne dem i fremtidige beløb, som samme modtager skal have udbetalt.

I de tilfælde, hvor det er EU's kontrol, der fører til opdagelse af de uretmæssige udbetalinger, skal medlemsstaterne følge dem op og sørge for, at de inddrives hos modtageren. Men selv i de tilfælde, hvor beløbene ikke kan inddrives, fordi den finansielle korrektion kun beror på mangler i medlemsstatens forvaltnings- og kontrolsystem og ikke på, at der er sket en urigtig udbetaling, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstatens systemer og dermed til at forebygge eller afdække uretmæssige udbetalinger.

Regnskabsafslutningssystemet på landbrugsområdet har til formål at sikre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med EU-reglerne, udelukkes fra EU-finansiering. Det er derimod ikke et system, der sikrer inddrivelse af urigtigt udbetalte beløb, for det er i overensstemmelse med princippet om delt forvaltning som defineret i finansforordningens artikel 53b, stk. 2, litra c), og artikel 9, stk. 1, litra a), iii), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 alene medlemsstaternes ansvar.

Kommissionen mener derfor, at nogle finansielle korrektioner kan opfattes som en fejlberigtigelsesmekanisme i det omfang, hvor de pågældende beløb inddrives fra den endelige modtager.

| 1.41. | Selv om Kommissionen i bemærkningerne til regnskabet viser forskellen mellem inddrivelser og finansielle korrektioner, skelner den i andre dokumenter såsom den sammenfattende rapport endnu ikke tilstrækkelig klart mellem de to mekanismer. Med hensyn til 2009 vedrører næsten 90 % af Kommissionens beløb for bekræftede korrektioner (ca. 2 900 millioner euro af i alt 3 319 millioner euro) og næsten 80 % af beløbet for gennemførte korrektioner (ca. 1 400 millioner euro af i alt 1 843 millioner euro) finansielle korrektioner, der normalt bæres af de nationale skatteydere, men i kommentarerne fremlægges det somme tider, som om der helt eller hovedsagelig var tale om inddrivelser. |
| --- | --- |

1.41.

Selv om Kommissionen i bemærkningerne til regnskabet viser forskellen mellem inddrivelser og finansielle korrektioner, skelner den i andre dokumenter såsom den sammenfattende rapport endnu ikke tilstrækkelig klart mellem de to mekanismer. Med hensyn til 2009 vedrører næsten 90 % af Kommissionens beløb for bekræftede korrektioner (ca. 2 900 millioner euro af i alt 3 319 millioner euro) og næsten 80 % af beløbet for gennemførte korrektioner (ca. 1 400 millioner euro af i alt 1 843 millioner euro) finansielle korrektioner, der normalt bæres af de nationale skatteydere, men i kommentarerne fremlægges det somme tider, som om der helt eller hovedsagelig var tale om inddrivelser.

| 1.41. | Kommissionen bemærker, at langt størsteparten af de finansielle korrektioner, Retten nævner, stort set stammer fra den del af budgettet, der er under delt forvaltning, hvilket stemmer overens med, at det er dette område, der tegner sig for en stor del af de af Retten påviste fejl. Den forskel mellem inddrivelser og finansielle korrektioner, som Retten fremhæver, kommer allerede til udtryk i nogle rapporter, og der vil blive taget hensyn til den i fremtidige årlige aktivitetsrapporter.

  EU's årsregnskaber giver et retvisende billede af størrelsen af de finansielle korrektioner, der beror på Kommissionens overvågningsrolle.


  Beløb opført som finansielle korrektioner viser, at Kommissionen har taget skridt til at beskytte EU's budget mod uretmæssige udbetalinger. Bemærkningerne om dem tager sigte på at belyse den procedure, Kommissionen følger i den forbindelse. Disse penge vil i sidste ende blive inddrevet hos modtagerne via de inddrivelsesprocedurer, medlemsstaterne iværksætter, eftersom det er i deres interesse så vidt muligt at få inddrevet beløbene.


  Kommissionen henviser desuden til sine svar på punkt 1.36 og 1.40. |
| --- | --- |

1.41.

EU's årsregnskaber giver et retvisende billede af størrelsen af de finansielle korrektioner, der beror på Kommissionens overvågningsrolle.

Beløb opført som finansielle korrektioner viser, at Kommissionen har taget skridt til at beskytte EU's budget mod uretmæssige udbetalinger. Bemærkningerne om dem tager sigte på at belyse den procedure, Kommissionen følger i den forbindelse. Disse penge vil i sidste ende blive inddrevet hos modtagerne via de inddrivelsesprocedurer, medlemsstaterne iværksætter, eftersom det er i deres interesse så vidt muligt at få inddrevet beløbene.

Kommissionen henviser desuden til sine svar på punkt 1.36 og 1.40.

Korrektionsmekanismernes forskellige stadier

| 1.42. | Kommissionen fremlægger data for tre hovedstadier i processen:






  — | En korrektion er igangværende, når inddrivelsen eller den finansielle korrektion stadig er under fastlæggelse (f.eks. ved retlige eller kontradiktoriske procedurer i Kommissionen og/eller medlemsstaten). |
| --- | --- | --- |

1.42.

Kommissionen fremlægger data for tre hovedstadier i processen:

—

En korrektion er igangværende, når inddrivelsen eller den finansielle korrektion stadig er under fastlæggelse (f.eks. ved retlige eller kontradiktoriske procedurer i Kommissionen og/eller medlemsstaten).

| — | En korrektion er bekræftet/vedtaget, når beløbet for inddrivelsen eller den finansielle korrektion er beregnet og fastlagt (f.eks. ved en kommissionsafgørelse eller en aftale med medlemsstaten). |
| --- | --- |

—

En korrektion er bekræftet/vedtaget, når beløbet for inddrivelsen eller den finansielle korrektion er beregnet og fastlagt (f.eks. ved en kommissionsafgørelse eller en aftale med medlemsstaten).

| — | En korrektion er gennemført, når inddrivelsen eller den finansielle korrektion er inkasseret (f.eks. ved at Kommissionen modtager en tilbagebetaling, eller medlemsstaten trækker beløbet fra på betalingsanmodninger). |
| --- | --- |

—

En korrektion er gennemført, når inddrivelsen eller den finansielle korrektion er inkasseret (f.eks. ved at Kommissionen modtager en tilbagebetaling, eller medlemsstaten trækker beløbet fra på betalingsanmodninger).

| 1.43. | Kommissionen gør det klart, at de fremlagte data om korrektionsmekanismernes forskellige stadier i gruppen samhørighed kun vedrører de inddrivelser og finansielle korrektioner, som den har pålagt. |
| --- | --- |

1.43.

Kommissionen gør det klart, at de fremlagte data om korrektionsmekanismernes forskellige stadier i gruppen samhørighed kun vedrører de inddrivelser og finansielle korrektioner, som den har pålagt.

| 1.44. | I den forbindelse gør Retten opmærksom på, at i gruppen samhørighed blev kun 20 % af de korrektioner, der blev bekræftet i 2009 (2 411 millioner euro), gennemført samme år (476 millioner euro). Når dette lægges til de udestående beløb fra de foregående år, var der ved udgangen af 2009 korrektioner til en samlet værdi af 2 332 millioner euro, der endnu ikke var gennemført. Medmindre medlemsstaterne indgiver yderligere udgiftsanmeldelser i de kommende år, vil disse korrektioner først blive gennemført ved afslutningen af programmerne (32). |
| --- | --- |

1.44.

I den forbindelse gør Retten opmærksom på, at i gruppen samhørighed blev kun 20 % af de korrektioner, der blev bekræftet i 2009 (2 411 millioner euro), gennemført samme år (476 millioner euro). Når dette lægges til de udestående beløb fra de foregående år, var der ved udgangen af 2009 korrektioner til en samlet værdi af 2 332 millioner euro, der endnu ikke var gennemført. Medmindre medlemsstaterne indgiver yderligere udgiftsanmeldelser i de kommende år, vil disse korrektioner først blive gennemført ved afslutningen af programmerne (32).

| 1.44. | Årsregnskaberne indeholder detaljerede oplysninger om finansielle korrektioner, både de bekræftede, de gennemførte og de endnu ikke gennemførte, og for større korrektioner, som endnu ikke er gennemført, anføres årsagerne hertil.

  Som Retten med rette peger på, er gennemførelsen af de finansielle korrektioner i de seneste år hovedsagelig sket ved afslutningen af programmet, når det fastsatte loft for mellemliggende betalinger er nået. Desuden hænder det, at finansielle korrektioner, der er blevet bekræftet under programmernes levetid, først gennemføres via efterfølgende betalingskrav. Det er derfor vanskeligt direkte at se forbindelsen mellem beløbene for finansielle korrektioner, der er blevet bekræftet i et givet år, og de korrektioner, der er gennemført i samme år.


  Som hovedregel gennemførers finansielle korrektioner, som er blevet bekræftet i løbet af programmernes levetid, via efterfølgende betalingskrav. Da loftet over betalinger kan være nået for de fleste programmer i perioden 2000-2006, kan det ikke undgås, at det først er i de regnskabsafslutningsdokumenter, som medlemsstaterne skal indsende i 2010, at de ikke støtteberettigede beløb fratrækkes.


  I samme øjeblik, Kommissionen har fået dokumenteret, at der er gennemført en korrektion ved, at den ikke støtteberettigede udgift er fratrukket i anmodningen om afsluttende betaling, registrerer den den finansielle korrektion som værende gennemført. Nærmere oplysninger om gennemførelsen af finansielle korrektioner findes i bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber.


  Selv om det ikke er alle de individuelle finansielle korrektioner, der kan spores i Kommissionens regnskabssystem, men kun dem, der har finansielle virkninger for EU, vil alle finansielle korrektioner, som med sikkerhed kan fastslås at være gennemført i løbet af 2010, blive opført som gennemførte korrektioner i Kommissionens regnskaber for 2010.


  Der er store forskelle i tallene for de forskellige programmer og fonde, alt efter arten og/eller mængden af korrektioner. |
| --- | --- |

1.44.

Som Retten med rette peger på, er gennemførelsen af de finansielle korrektioner i de seneste år hovedsagelig sket ved afslutningen af programmet, når det fastsatte loft for mellemliggende betalinger er nået. Desuden hænder det, at finansielle korrektioner, der er blevet bekræftet under programmernes levetid, først gennemføres via efterfølgende betalingskrav. Det er derfor vanskeligt direkte at se forbindelsen mellem beløbene for finansielle korrektioner, der er blevet bekræftet i et givet år, og de korrektioner, der er gennemført i samme år.

Som hovedregel gennemførers finansielle korrektioner, som er blevet bekræftet i løbet af programmernes levetid, via efterfølgende betalingskrav. Da loftet over betalinger kan være nået for de fleste programmer i perioden 2000-2006, kan det ikke undgås, at det først er i de regnskabsafslutningsdokumenter, som medlemsstaterne skal indsende i 2010, at de ikke støtteberettigede beløb fratrækkes.

I samme øjeblik, Kommissionen har fået dokumenteret, at der er gennemført en korrektion ved, at den ikke støtteberettigede udgift er fratrukket i anmodningen om afsluttende betaling, registrerer den den finansielle korrektion som værende gennemført. Nærmere oplysninger om gennemførelsen af finansielle korrektioner findes i bemærkning 6 til de konsoliderede regnskaber.

Selv om det ikke er alle de individuelle finansielle korrektioner, der kan spores i Kommissionens regnskabssystem, men kun dem, der har finansielle virkninger for EU, vil alle finansielle korrektioner, som med sikkerhed kan fastslås at være gennemført i løbet af 2010, blive opført som gennemførte korrektioner i Kommissionens regnskaber for 2010.

Der er store forskelle i tallene for de forskellige programmer og fonde, alt efter arten og/eller mængden af korrektioner.

Der mangler pålidelige oplysninger om den årlige effekt af korrektionsmekanismerne

| 1.45. | Hvis der foreligger pålidelige oplysninger om korrektionsmekanismernes effekt i fortiden, kan det i princippet være muligt at anslå den sandsynlige effekt af at anvende de samme mekanismer i fremtiden. Somme tider er det fejlagtigt blevet fremført, at inddrivelser og korrektioner kan sammenlignes med eller ligefrem modregnes i Rettens skøn over fejl. |
| --- | --- |

1.45.

Hvis der foreligger pålidelige oplysninger om korrektionsmekanismernes effekt i fortiden, kan det i princippet være muligt at anslå den sandsynlige effekt af at anvende de samme mekanismer i fremtiden. Somme tider er det fejlagtigt blevet fremført, at inddrivelser og korrektioner kan sammenlignes med eller ligefrem modregnes i Rettens skøn over fejl.

| 1.45. | Kommissionen har bemærket, at den fejlprocent, Retten anfører i sin årsberetning (især på samhørighedsområdet), undertiden er angivet som et absolut tal, som derefter er blevet sammenholdt med tallene for inddrivelser og korrektioner. Den praksis er Kommissionen ikke enig i.

  Kommissionen har gentagne gange fremhævet, at kontrollen med flerårige programmer foregår på et flerårigt grundlag, og at mange af de fejl, Retten fremdrager i et givet år, normalt ville være blevet opdaget og korrigeret af Kommissionens systemer i et senere år. Det fremgår klart, når man beregner restfejlprocenterne på det tidspunkt, hvor et program afsluttes — de har vist sig at ligge lavere end under gennemførelsesperioden.


  Kommissionen er enig i, at de af Retten beregnede DAS-fejlprocenter ikke så let lader sig sammenligne med Kommissionens egne beregning af fejlprocenterne. |
| --- | --- |

1.45.

Kommissionen har gentagne gange fremhævet, at kontrollen med flerårige programmer foregår på et flerårigt grundlag, og at mange af de fejl, Retten fremdrager i et givet år, normalt ville være blevet opdaget og korrigeret af Kommissionens systemer i et senere år. Det fremgår klart, når man beregner restfejlprocenterne på det tidspunkt, hvor et program afsluttes — de har vist sig at ligge lavere end under gennemførelsesperioden.

Kommissionen er enig i, at de af Retten beregnede DAS-fejlprocenter ikke så let lader sig sammenligne med Kommissionens egne beregning af fejlprocenterne.

| 1.46. | Der foreligger imidlertid ingen pålidelige årsoplysninger om korrektionsmekanismernes effekt. De inddrevne beløbs forbindelse til specifikke år fremgår ikke systematisk af bemærkningerne til regnskabet, og i nogle tilfælde er en akkumulering eller pukkel af korrektioner fra tidligere år blevet konstateret og registreret i det aktuelle regnskabsår. |
| --- | --- |

1.46.

Der foreligger imidlertid ingen pålidelige årsoplysninger om korrektionsmekanismernes effekt. De inddrevne beløbs forbindelse til specifikke år fremgår ikke systematisk af bemærkningerne til regnskabet, og i nogle tilfælde er en akkumulering eller pukkel af korrektioner fra tidligere år blevet konstateret og registreret i det aktuelle regnskabsår.

| 1.46. | Som Retten selv anfører i punkt 1.44, vil de fleste af de finansielle korrektioner på samhørighedsområdet, der er blevet accepteret på dette sene stadium i programperioden 2000-2006, blive gennemført, når programmerne afsluttes, og ikke i de år, hvor de blev foretaget, eller hvor den finansielle korrektion blev bekræftet. Det skyldes korrektionssystemernes flerårige karakter inden for delt forvaltning.

  I tilfælde, hvor der er konstateret svagheder i en medlemsstats kontrolsystemer, som medlemsstaten ikke selv har afhjulpet, kan der desuden blive pålagt faste korrektioner, uden nogen forbindelse med en konkret uretmæssig udgift eller et bestemt år.


  Det er derfor ikke muligt direkte at henføre den finansielle korrektion til det udgiftsår, den drejer sig om.


  Under strukturfondene foregår gennemførelsen på et flerårigt grundlag. Hvis en finansiel korrektion ikke er blevet registreret i år N, vil den blive det i år N+1, uden at det påvirker pålideligheden af denne procedure, hvis hovedformål er at sikre, at der sker en korrektion af uretmæssige udbetalinger. Denne form for modregning mellem de enkelte år i programperioden er nødvendig for at nå frem til nøjagtige, gennemsigtige og fuldstændige kumulative oplysninger om finansielle korrektioner.


  Bemærkningerne til regnskaberne indeholder ikke desto mindre også oplysninger om de finansielle korrektioner, der er bekræftet og gennemført i et givet år, såvel som kumulative oplysninger.


  På landbrugsområdet (EGFL og ELFUL) registreres de finansielle korrektioner derimod under det givne regnskabsår, og forbindelsen til regnskabsåret angives i hver af de overensstemmelsesbeslutninger, Kommissionen træffer. |
| --- | --- |

1.46.

I tilfælde, hvor der er konstateret svagheder i en medlemsstats kontrolsystemer, som medlemsstaten ikke selv har afhjulpet, kan der desuden blive pålagt faste korrektioner, uden nogen forbindelse med en konkret uretmæssig udgift eller et bestemt år.

Det er derfor ikke muligt direkte at henføre den finansielle korrektion til det udgiftsår, den drejer sig om.

Under strukturfondene foregår gennemførelsen på et flerårigt grundlag. Hvis en finansiel korrektion ikke er blevet registreret i år N, vil den blive det i år N+1, uden at det påvirker pålideligheden af denne procedure, hvis hovedformål er at sikre, at der sker en korrektion af uretmæssige udbetalinger. Denne form for modregning mellem de enkelte år i programperioden er nødvendig for at nå frem til nøjagtige, gennemsigtige og fuldstændige kumulative oplysninger om finansielle korrektioner.

Bemærkningerne til regnskaberne indeholder ikke desto mindre også oplysninger om de finansielle korrektioner, der er bekræftet og gennemført i et givet år, såvel som kumulative oplysninger.

På landbrugsområdet (EGFL og ELFUL) registreres de finansielle korrektioner derimod under det givne regnskabsår, og forbindelsen til regnskabsåret angives i hver af de overensstemmelsesbeslutninger, Kommissionen træffer.

| 1.47. | Desuden kan mange korrektionsmekanismers cyklusser vare mange år, og variationer i de elementer, der indvirker på mange overvågnings- og kontrolsystemers korrigerende funktion (de lovmæssige og organisatoriske rammer, inddrivelsesprocedurernes udformning, projekternes type, størrelse og varighed osv.), kan påvirke deres evne til at anslå den sandsynlige effekt i fremtiden. |
| --- | --- |

1.47.

Desuden kan mange korrektionsmekanismers cyklusser vare mange år, og variationer i de elementer, der indvirker på mange overvågnings- og kontrolsystemers korrigerende funktion (de lovmæssige og organisatoriske rammer, inddrivelsesprocedurernes udformning, projekternes type, størrelse og varighed osv.), kan påvirke deres evne til at anslå den sandsynlige effekt i fremtiden.

| 1.48. | Endelig skal det huskes, at Kommissionens korrektionsmekanismer hovedsagelig er finansielle korrektioner og ikke inddrivelser (jf. punkt 1.39 og 1.40). |
| --- | --- |

1.48.

Endelig skal det huskes, at Kommissionens korrektionsmekanismer hovedsagelig er finansielle korrektioner og ikke inddrivelser (jf. punkt 1.39 og 1.40).

| 1.48. | Se svaret på punkt 1.39. |
| --- | --- |

1.48.

Konklusion vedrørende overvågnings- og kontrolsystemernes evne til at korrigere fejl

| 1.49. | Kommissionen tog i 2009 skridt til at fremlægge flere og bedre oplysninger om de korrektionsmekanismer, der anvendes i forbindelse med EU-budgettet. Det er en positiv udvikling. Oplysningerne er imidlertid endnu ikke fuldstændig pålidelige, fordi Kommissionen ikke altid modtager pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne. Desuden bør den undersøge behovet for at præcisere de retningslinjer for finansiel rapportering, der definerer, hvilke oplysninger der skal fremlægges, og hvordan de skal behandles. Vedrørende nogle udgiftsområder fremlægger Kommissionen ingen oplysninger, der etablerer sammenhængen mellem det år, hvor en betaling afholdes, det år, hvor den dermed forbundne fejl påvises, og det år, hvor den deraf følgende finansielle korrektion oplyses i noterne til regnskabet. |
| --- | --- |

1.49.

Kommissionen tog i 2009 skridt til at fremlægge flere og bedre oplysninger om de korrektionsmekanismer, der anvendes i forbindelse med EU-budgettet. Det er en positiv udvikling. Oplysningerne er imidlertid endnu ikke fuldstændig pålidelige, fordi Kommissionen ikke altid modtager pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne. Desuden bør den undersøge behovet for at præcisere de retningslinjer for finansiel rapportering, der definerer, hvilke oplysninger der skal fremlægges, og hvordan de skal behandles. Vedrørende nogle udgiftsområder fremlægger Kommissionen ingen oplysninger, der etablerer sammenhængen mellem det år, hvor en betaling afholdes, det år, hvor den dermed forbundne fejl påvises, og det år, hvor den deraf følgende finansielle korrektion oplyses i noterne til regnskabet.

| 1.49. | Se svarene på punkt 1.19, 1.40 og 1.46.

  Det er ikke muligt at foretage en sådan afstemning mellem betalinger, fejl og finansielle korrektioner som den af Retten foreslåede, når udgiftsangivelsessystemet er kumulativt over en flerårig periode, og i de tilfælde, hvor der er tale om systemkorrektioner (se også svaret på punkt 1.50). |
| --- | --- |

1.49.

Det er ikke muligt at foretage en sådan afstemning mellem betalinger, fejl og finansielle korrektioner som den af Retten foreslåede, når udgiftsangivelsessystemet er kumulativt over en flerårig periode, og i de tilfælde, hvor der er tale om systemkorrektioner (se også svaret på punkt 1.50).

| 1.50. | Målt i værdi er langt de fleste af korrektionerne finansielle korrektioner pålagt medlemsstater eller tredjelande og ikke inddrivelser fra individuelle modtagere af uretmæssigt udbetalte EU-midler. Men de fejl, der blev konstateret under Rettens test, vedrører hovedsagelig beløb, som modtagere uretmæssigt har søgt om eller fået udbetalt. Dette taget i betragtning konkluderer Retten, at det ikke er muligt at foretage en meningsfuld sammenligning af dens eget skøn over fejlfrekvenser og Kommissionens data vedrørende finansielle korrektioner og inddrivelser. |
| --- | --- |

1.50.

Målt i værdi er langt de fleste af korrektionerne finansielle korrektioner pålagt medlemsstater eller tredjelande og ikke inddrivelser fra individuelle modtagere af uretmæssigt udbetalte EU-midler. Men de fejl, der blev konstateret under Rettens test, vedrører hovedsagelig beløb, som modtagere uretmæssigt har søgt om eller fået udbetalt. Dette taget i betragtning konkluderer Retten, at det ikke er muligt at foretage en meningsfuld sammenligning af dens eget skøn over fejlfrekvenser og Kommissionens data vedrørende finansielle korrektioner og inddrivelser.

| 1.50. | Inden for direkte forvaltning korrigerer Kommissionen fejl enten ved at iværksætte inddrivelser (indtægtsordrer eller modregning i senere betalinger) eller anmode om en korrigeret udgiftsopgørelse.

  Størsteparten af EU's budget – cirka 80 % — gennemføres i delt forvaltning, hvor hovedansvaret for den formelle rigtighed af de udgifter, Kommissionen får anmeldt, og dermed også for at opdage og korrigere fejl, ligger hos medlemsstaterne. Under denne forvaltningsform har Kommissionen også ansvaret for at sikre, at de systemer, som de nationale myndigheder har indført, er effektive – hvis de ikke er det, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner. Det system med finansielle korrektioner, der er fastlagt i den gældende lovgivning, indebærer derfor, at Kommissionen inddriver eller korrigerer beløb fra medlemsstaterne, som derefter skal inddrive de uretmæssige betalinger hos modtagerne. Men når finansielle korrektioner hænger sammen med systemsvagheder, er der normalt tale om faste eller ekstrapolerede beløb, og de beror normalt ikke på fejl, man har identificeret på beløbsmodtagerniveau.


  Der må derfor sondres mellem:







  — | oplysningerne om finansielle korrektioner foretaget efter EU-kontrol og -revision, som er fuldstændige og pålidelige, men som i tilfælde af systemsvagheder ikke direkte kan henføres under udbetalinger til en bestemt modtager eller til et bestemt år |
| --- | --- | --- |

1.50.

Størsteparten af EU's budget – cirka 80 % — gennemføres i delt forvaltning, hvor hovedansvaret for den formelle rigtighed af de udgifter, Kommissionen får anmeldt, og dermed også for at opdage og korrigere fejl, ligger hos medlemsstaterne. Under denne forvaltningsform har Kommissionen også ansvaret for at sikre, at de systemer, som de nationale myndigheder har indført, er effektive – hvis de ikke er det, kan Kommissionen pålægge finansielle korrektioner. Det system med finansielle korrektioner, der er fastlagt i den gældende lovgivning, indebærer derfor, at Kommissionen inddriver eller korrigerer beløb fra medlemsstaterne, som derefter skal inddrive de uretmæssige betalinger hos modtagerne. Men når finansielle korrektioner hænger sammen med systemsvagheder, er der normalt tale om faste eller ekstrapolerede beløb, og de beror normalt ikke på fejl, man har identificeret på beløbsmodtagerniveau.

Der må derfor sondres mellem:

—

oplysningerne om finansielle korrektioner foretaget efter EU-kontrol og -revision, som er fuldstændige og pålidelige, men som i tilfælde af systemsvagheder ikke direkte kan henføres under udbetalinger til en bestemt modtager eller til et bestemt år

| — | de oplysninger, Kommissionen modtager fra medlemsstaterne om tilbagetrækninger og inddrivelser af uretmæssige udbetalinger – på landbrugsområdet er de disponible oplysninger herom fyldestgørende (se svaret på punkt 1.17), og på samhørighedsområdet er der i 2008-handlingsplanen for strukturforanstaltninger specielt taget fat på at få forbedret disse oplysninger og gjort dem mere fuldstændige. Det betyder, at de data for 2009, som medlemsstaterne indsendte i første halvår 2010, er bedre og mere fuldstændige. |
| --- | --- |

—

de oplysninger, Kommissionen modtager fra medlemsstaterne om tilbagetrækninger og inddrivelser af uretmæssige udbetalinger – på landbrugsområdet er de disponible oplysninger herom fyldestgørende (se svaret på punkt 1.17), og på samhørighedsområdet er der i 2008-handlingsplanen for strukturforanstaltninger specielt taget fat på at få forbedret disse oplysninger og gjort dem mere fuldstændige. Det betyder, at de data for 2009, som medlemsstaterne indsendte i første halvår 2010, er bedre og mere fuldstændige.

Kommissionen er enig i, at det ikke er relevant at sammenholde Rettens tal for DAS-fejlprocenten, som per definition ifølge traktaten er baseret på en årlig gennemgang af en stikprøve af transaktioner, med tallene for finansielle korrektioner. På grund af de forskellige former for finansielle korrektioner, der er nævnt ovenfor, er det på samhørighedsområdet ikke muligt direkte at henføre en finansiel korrektion under det udgiftsår, den vedrører. Men virkningen af de finansielle korrektioner kan klart identificeres, når man beregner restfejlprocenten efter et programs afslutning. F.eks. giver GD REGIO's ikke-statistiske afsluttende revisionsundersøgelse af et udsnit af EFRU-programmer i perioden 1994-1999, som blev afsluttet i januar 2010, en indikation om, at den samlede fejlrisiko var betydeligt lavere ved programmernes afslutning og efter gennemførelsen af alle finansielle korrektioner.

Kommissionen sikrer beskyttelsen af EU's finansielle interesser ved at følge de forvaltnings- og kontrolsystemer og -procedurer, der er fastlagt i finansforordningen og de sektorforordninger, lovgivningsmyndigheden har vedtaget med det formål at forebygge, afsløre og berigtige fejl, som er til belastning for EU's budget.

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på egenkapitalen og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

(2)  Den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen omfatter den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen og et resumé af budgetprincipperne samt andre forklarende bemærkninger.

(3)  I de europæiske institutioner og organer omfatter ledelsen institutionernes medlemmer, agenturernes direktører, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- eller kontrolenheder. I medlemsstaterne og modtagerstaterne omfatter ledelsen de anvisningsberettigede, regnskabsførerne og det ledende personale i betalingsmyndigheder, godkendelsesorganer og gennemførelseskontorer.

(4)  De regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants, og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Som det har været tilfældet siden regnskabsåret 2005, er det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2009 i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som Kommissionens regnskabsfører har indført, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Den Europæiske Union, hvorimod den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

(5)  Før årsregnskaberne vedtages af institutionerne, underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af institutionernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

(6)  Organernes årsregnskaber udarbejdes af de respektive direktører og sendes til Kommissionens regnskabsfører sammen med bestyrelsens udtalelse. Desuden underskrives de af de respektive regnskabsførere, som derved bekræfter, at de har rimelig sikkerhed for, at regnskaberne giver et retvisende billede af organernes økonomiske situation (finansforordningens artikel 61).

(7)  I henhold til International Standard on Auditing 700 »Forming an opinion and reporting on financial statements« (ISA 700, punkt 35), er de engelske udtryk »present fairly, in all material aspects« og »give a true and fair view« ækvivalente.

(8)  Det er fastsat i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1), senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9), at det endelige regnskab skal sendes inden den 31. juli det efterfølgende regnskabsår.

(9)  Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser, Det Europæiske Politiakademi og fællesforetagendet for initiativet vedrørende innovative lægemidler.

(10)  Mange generaldirektorater anvender deres egne it-systemer til finansiel forvaltning og til at oprette transaktioner, som sendes til det centrale regnskabssystem (ABAC) via et interface. I henhold til finansforordningens artikel 61, stk. 1, litra e), skal regnskabsføreren kontrollere disse systemer for at vurdere, om de fungerer tilfredsstillende.

(11)  Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser og Generaldirektoratet for Retlige Anliggender, Frihed og Sikkerhed.

(12)  Som fastlagt i Kommissionens regnskabsførers interne instrukser af 10.7.2009.

(13)  Jf. punkt 5.61 i årsberetningen for 2006, punkt 5.44 i årsberetningen for 2007 og punkt 5.56 i årsberetningen for 2008.

(14)  Jf. punkt 1.10 og 1.11 i årsberetningen for 2002, punkt 1.11 i årsberetningen for 2003, punkt 1.12 og 1.13 i årsberetningen for 2004, punkt 1.57 i årsberetningen for 2005, punkt 1.34 i årsberetningen for 2006 og punkt 1.28 i årsberetningen for 2007.

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1).

(16)  Omfanget af revisionen vedrørende indtægterne er beskrevet i punkt 2.7-2.14.

(17)  1 881 millioner euro vedrørende forskudsbetalinger og 272 millioner euro vedrørende mellemliggende og endelige betalinger. Sidstnævnte vedrører afslutning og afregning af udgifter på 1 399 millioner euro i forbindelse med aktiviteter/projekter, der hovedsagelig var iværksat i 2004 og 2005, men først blev godkendt af Kommissionen i 2009 (jf. punkt 7.8 og 7.19).

(18)  Med hensyn til gruppen samhørighed vedrørte det meste af Rettens systemarbejde den nye periode og bestod i en undersøgelse af, om systemerne opfyldte de lovbestemte krav. Retten vurderede, at kravene var delvis opfyldt.

(19)  Jf. punkt 3.18 og 3.19 samt
  bilag 3.1
  (»Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende gruppen landbrug og naturressourcer«) og årsberetningen for 2008, punkt 5.13 og 5.14 samt bilag 5.1, del 1 »De vigtigste karakteristika ved den stikprøvebaserede test af transaktioner«.

(20)  Jf. punkt 4.17-4.19 og
  bilag 4.1
  (Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende gruppen samhørighed) og årsberetningen for 2008, punkt 6.16 og 6.17 samt bilag 6.1, del 1 »De vigtigste karakteristika ved den stikprøvebaserede test af transaktioner«.

(21)  Det samlede antal forbehold er steget fra 15 i 2008 til 20 i 2009.

(22)  Jf. artikel 317 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(23)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten — En sammenfatning af Kommissionens resultater på forvaltningsområdet i 2009 (KOM(2008) 281 endelig af 2.6.2010).

(24)  Jf. også årsberetningen for 2008, punkt 2.15.

(25)  Jf. også årsberetningen for 2008, punkt 1.16 og 1.17.

(26)  Jf. også årsberetningen for 2008, punkt 2.17.

(27)  Finansforordningens artikel 28a.

(28)  Finansforordningens artikel 71, stk. 3.

(29)  En generel bemærkning om diverse debitorer i årsberetningerne for 2002, 2003 og 2004. Specifikke bemærkninger i årsberetningen for 2005, punkt 6.36-6.41, årsberetningen for 2006, punkt 2.26-2.30, årsberetningen for 2007, punkt 1.29-1.31 og 7.39 samt årsberetningen for 2008, punkt 1.16-1.17 og 2.16, c).

(30)  Jf. årsregnskabet for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2009 — bemærkning 6 til årsregnskabet.

(31)  Når det gælder landbrug, er det imidlertid fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1), at 50 % af ethvert uretmæssigt udbetalt beløb, som medlemsstaterne ikke har inddrevet fra modtagerne inden for en frist på fire år eller otte år, hvis der er indledt retsforfølgning, automatisk bæres af det nationale budget, (jf. punkt 3.50 og 3.51). Medlemsstaterne skal fortsætte inddrivelsen, og inddrevne beløb skal krediteres EU-budgettet.

(32)  Med hensyn til de fleste operationelle programmer under programmeringsperioden 2000-2006 var loftet på 95 % for anmeldelse af udgifter før programafslutning allerede nået i 2009.

(33)  Budgetafsnit 14 og 24-31 i sektion III i det almindelige budget, som primært vedrører administrationsudgifter, behandles i afsnittet om Europa-Kommissionen i kapitel 9.

(34)  Administrationsudgifterne er trukket fra i grupperne af politikområder og vises særskilt under egen overskrift. Det giver differencer i forhold til kapitel 3-8.

(35)  Det forklares i afsnittet »Revisionens omfang og revisionsmetoden« i kapitel 3-8, hvilke udgifter der er revideret i de forskellige grupper af politikområder.

(36)  Det meste af Rettens systemarbejde vedrørte den nye periode og bestod i, at den undersøgte, om systemerne opfyldte de lovbestemte krav. Retten vurderede, at kravene var delvis opfyldt (jf. punkt 4.36).

(37)  Mellemliggende og endelige betalinger til godtgørelse af godkendte udgifter på i alt 23 081 millioner euro (jf. punkt 4.15).

(38)  Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemerne bygger på en undersøgelse af Kommissionens system for afslutning af programmer og projekter (jf. punkt 7.19).

(39)  Et system betegnes som »delvis effektivt«, når det vurderes, at nogle kontrolordninger har fungeret godt nok, mens andre ikke har. Det betyder, at systemet som helhed måske ikke kan begrænse fejlene i de underliggende transaktioner til et acceptabelt niveau.

(40)  Retten har valgt at inddele fejlprocenterne i tre intervaller (jf.
  bilag 1.1
  , punkt 8-12). Disse fejlintervaller kan ikke fortolkes som konfidensintervaller (i statistisk forstand).

BILAG 1.1

REVISIONSTILGANG OG -METODE

DEL 1 —   Revisionstilgang og -metode vedrørende regnskabets rigtighed

| 1. | Når Retten skal vurdere, om det konsoliderede regnskab, som består af det konsoliderede årsregnskab og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (1), i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme ved årets udgang, er de vigtigste vurderingskriterier følgende:
  a)   Lovlighed og formel rigtighed: Regnskabet er opstillet i overensstemmelse med reglerne, og der er disponible budgetbevillinger.
  b)   Fuldstændighed: Alle indtægts- og udgiftstransaktioner og alle aktiver og passiver (herunder poster uden for balancen), der vedrører perioden, er opført i regnskabet.
  c)   Transaktionerne har reelt indhold, og aktiverne og passiverne er til stede: Hver indtægts- eller udgiftstransaktion er begrundet med en begivenhed, som vedrører enheden og perioden. Aktivet eller passivet er til stede på balancetidspunktet og vedrører enheden.
  d)   Måling og værdiansættelse: Indtægts- eller udgiftstransaktionen, aktivet eller passivet er opført i regnskabet med et passende beløb i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet.
  e)   Fremlæggelse af oplysninger: Indtægts- eller udgiftstransaktionen, aktivet eller passivet er oplyst og beskrevet i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler og -konventioner samt princippet om gennemsigtighed. |
| --- | --- |

1.

Når Retten skal vurdere, om det konsoliderede regnskab, som består af det konsoliderede årsregnskab og den konsoliderede beretning om budgetgennemførelsen (1), i alt væsentligt giver et retvisende billede af Den Europæiske Unions finansielle stilling og af resultaterne af transaktioner og pengestrømme ved årets udgang, er de vigtigste vurderingskriterier følgende:

a)   Lovlighed og formel rigtighed: Regnskabet er opstillet i overensstemmelse med reglerne, og der er disponible budgetbevillinger.

b)   Fuldstændighed: Alle indtægts- og udgiftstransaktioner og alle aktiver og passiver (herunder poster uden for balancen), der vedrører perioden, er opført i regnskabet.

c)   Transaktionerne har reelt indhold, og aktiverne og passiverne er til stede: Hver indtægts- eller udgiftstransaktion er begrundet med en begivenhed, som vedrører enheden og perioden. Aktivet eller passivet er til stede på balancetidspunktet og vedrører enheden.

d)   Måling og værdiansættelse: Indtægts- eller udgiftstransaktionen, aktivet eller passivet er opført i regnskabet med et passende beløb i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet.

e)   Fremlæggelse af oplysninger: Indtægts- eller udgiftstransaktionen, aktivet eller passivet er oplyst og beskrevet i overensstemmelse med de gældende regnskabsregler og -konventioner samt princippet om gennemsigtighed.

| 2. | Revisionen består af følgende grundelementer:






  a) | ajourføring af Rettens evaluering af regnskabskontrollen |
| --- | --- | --- |

2.

Revisionen består af følgende grundelementer:

a)

ajourføring af Rettens evaluering af regnskabskontrollen

| b) | kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer |
| --- | --- |

b)

kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer

| c) | analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed) |
| --- | --- |

c)

analytisk kontrol af de vigtigste regnskabsdata (sammenhæng og rimelighed)

| d) | analyse og afstemning af regnskaber og/eller saldi |
| --- | --- |

d)

analyse og afstemning af regnskaber og/eller saldi

| e) | substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver. |
| --- | --- |

e)

substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver.

DEL 2 —   Revisionstilgang og -metode vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 3. | Rettens metode til revision af den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, bygger på to hovedsøjler:






  — | direkte test af transaktioner for at undersøge, i hvilken udstrækning de er formelt rigtige |
| --- | --- | --- |

3.

Rettens metode til revision af den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, bygger på to hovedsøjler:

—

direkte test af transaktioner for at undersøge, i hvilken udstrækning de er formelt rigtige

| — | en vurdering af, om overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

—

en vurdering af, om overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer transaktionernes formelle rigtighed.

| 4. | Dette suppleres med bevis opnået fra arbejde udført af andre revisorer (hvis relevant) og en analyse af ledelsens udtalelser (2). |
| --- | --- |

4.

Dette suppleres med bevis opnået fra arbejde udført af andre revisorer (hvis relevant) og en analyse af ledelsens udtalelser (2).

Rettens test af transaktioner

| 5. | Test af transaktioner foretages på en repræsentativ statistisk stikprøve af indtægter og betalinger i den pågældende gruppe af politikområder. Disse test giver et statistisk skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population er formelt rigtige. |
| --- | --- |

5.

Test af transaktioner foretages på en repræsentativ statistisk stikprøve af indtægter og betalinger i den pågældende gruppe af politikområder. Disse test giver et statistisk skøn over, i hvilken udstrækning transaktionerne i den pågældende population er formelt rigtige.

| 6. | Retten bruger en sikkerhedsmodel til at fastlægge, hvor store stikprøver der er nødvendige for at opnå et pålideligt resultat. I den forbindelse foretager Retten en vurdering af risikoen for, at der er fejl i transaktionerne (den iboende risiko), og risikoen for, at overvågnings- og kontrolsystemerne ikke forebygger eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen). Når testene viser, at systemerne er effektive, kan de give en del af sikkerheden for, at transaktionerne er formelt rigtige. I praksis forlader Retten sig primært på sine egne direkte test af transaktioner. |
| --- | --- |

6.

Retten bruger en sikkerhedsmodel til at fastlægge, hvor store stikprøver der er nødvendige for at opnå et pålideligt resultat. I den forbindelse foretager Retten en vurdering af risikoen for, at der er fejl i transaktionerne (den iboende risiko), og risikoen for, at overvågnings- og kontrolsystemerne ikke forebygger eller påviser og korrigerer sådanne fejl (kontrolrisikoen). Når testene viser, at systemerne er effektive, kan de give en del af sikkerheden for, at transaktionerne er formelt rigtige. I praksis forlader Retten sig primært på sine egne direkte test af transaktioner.

| 7. | Rettens test omfatter en detaljeret undersøgelse af de udvalgte transaktioner, hvor det kontrolleres, om betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de bestemmelser og forordninger, som gælder for de pågældende udgifter. Retten udvælger transaktioner, som er registreret i bevillingsregnskabet, og sporer de enkelte betalinger helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om de gældende betingelser er opfyldt. Når transaktionen (på et hvilket som helst niveau) er beregnet forkert, eller ikke opfylder de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl. |
| --- | --- |

7.

Rettens test omfatter en detaljeret undersøgelse af de udvalgte transaktioner, hvor det kontrolleres, om betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet korrekt, og om den er i overensstemmelse med de bestemmelser og forordninger, som gælder for de pågældende udgifter. Retten udvælger transaktioner, som er registreret i bevillingsregnskabet, og sporer de enkelte betalinger helt ned til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om de gældende betingelser er opfyldt. Når transaktionen (på et hvilket som helst niveau) er beregnet forkert, eller ikke opfylder de gældende betingelser eller kontrakter, anses den for at være behæftet med en fejl.

Rettens vurdering og fremlæggelse af testresultaterne

| 8. | Fejl i transaktioner opstår af forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. De kan vedrøre en »betingelse for udbetalingen« eller et »andet overensstemmelsesspørgsmål«. |
| --- | --- |

8.

Fejl i transaktioner opstår af forskellige årsager og manifesterer sig forskelligt, afhængigt af overtrædelsens art og af den specifikke regel eller kontraktbestemmelse, som ikke er fulgt. De kan vedrøre en »betingelse for udbetalingen« eller et »andet overensstemmelsesspørgsmål«.

| 9. | Retten klassificerer fejl på følgende måde:






  — | som kvantificerbare |
| --- | --- | --- |

9.

Retten klassificerer fejl på følgende måde:

—

som kvantificerbare

| — | som ikke-kvantificerbare, hvis det ikke kan måles, hvor stor en del af det beløb, der er betalt eller modtaget fra EU-budgettet, der var forkert, eller hvis fejlen vedrører et »andet overensstemmelsesspørgsmål« (3) |
| --- | --- |

—

som ikke-kvantificerbare, hvis det ikke kan måles, hvor stor en del af det beløb, der er betalt eller modtaget fra EU-budgettet, der var forkert, eller hvis fejlen vedrører et »andet overensstemmelsesspørgsmål« (3)

| — | efter deres art, især som støtteberettigelsesfejl (betalingen er ikke i overensstemmelse med reglerne for støtteberettigelse), fejl med hensyn til forekomst (der er godtgjort en udgift, som ikke bevisligt er afholdt) eller nøjagtighedsfejl (betalingen er beregnet forkert). |
| --- | --- |

—

efter deres art, især som støtteberettigelsesfejl (betalingen er ikke i overensstemmelse med reglerne for støtteberettigelse), fejl med hensyn til forekomst (der er godtgjort en udgift, som ikke bevisligt er afholdt) eller nøjagtighedsfejl (betalingen er beregnet forkert).

| 10. | Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer ved at oplyse, hvor mange af transaktionerne i stikprøven der er behæftet med fejl (både kvantificerbare og ikke-kvantificerbare). Det giver en indikation af, hvor udbredte fejlene sandsynligvis er i den pågældende gruppe af politikområder. |
| --- | --- |

10.

Retten angiver, med hvilken frekvens fejlene forekommer ved at oplyse, hvor mange af transaktionerne i stikprøven der er behæftet med fejl (både kvantificerbare og ikke-kvantificerbare). Det giver en indikation af, hvor udbredte fejlene sandsynligvis er i den pågældende gruppe af politikområder.

| 11. | Retten anslår de kvantificerbare fejls samlede finansielle effekt og når frem til den mest sandsynlige fejlfrekvens. Den mest sandsynlige fejlfrekvens klassificeres i et af følgende tre intervaller:






  — | under 2 % |
| --- | --- | --- |

11.

Retten anslår de kvantificerbare fejls samlede finansielle effekt og når frem til den mest sandsynlige fejlfrekvens. Den mest sandsynlige fejlfrekvens klassificeres i et af følgende tre intervaller:

—

under 2 %

| — | mellem 2 % og 5 % |
| --- | --- |

—

mellem 2 % og 5 %

| — | over 5 %. |
| --- | --- |

—

over 5 %.

| 12. | Resultaterne af Rettens test af transaktioner vises i bilag 2.1 til 9.1 og er gengivet i oversigtsform i
  tabel 1.2
  . |
| --- | --- |

12.

Resultaterne af Rettens test af transaktioner vises i bilag 2.1 til 9.1 og er gengivet i oversigtsform i
  tabel 1.2
  .

Hvordan Retten vurderer systemer og fremlægger resultaterne

| 13. | Kommissionen (og medlemsstaterne og modtagerstaterne) indfører overvågnings- og kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for EU-budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Det er derfor en central revisionshandling at vurdere, om systemerne sikrer formel rigtighed, og den er i særdeleshed nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer. |
| --- | --- |

13.

Kommissionen (og medlemsstaterne og modtagerstaterne) indfører overvågnings- og kontrolsystemer med det formål at styre risiciene for EU-budgettet, herunder med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Det er derfor en central revisionshandling at vurdere, om systemerne sikrer formel rigtighed, og den er i særdeleshed nyttig til at identificere områder, hvor der kan foreslås forbedringer.

| 14. | I hver gruppe af politikområder findes der en lang række forskellige systemer, som det tager lang tid at teste og vurdere. Hvert år udtager Retten derfor en stikprøve af systemer, som den undersøger. Resultaterne af systemvurderingerne præsenteres i en tabel kaldet »Resultaterne af systemundersøgelsen«, som findes i bilag 2.2 til 9.2. Når det har været muligt at udforme og udføre revisionen, så systemernes effektivitet kan vurderes, klassificeres disse systemer som enten »effektive« med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, »delvis effektive« (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller »ikke effektive« (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet). Hvad angår de resterende områders eller gruppers systemer, vurderes det, om de opfylder de lovbestemte krav. |
| --- | --- |

14.

I hver gruppe af politikområder findes der en lang række forskellige systemer, som det tager lang tid at teste og vurdere. Hvert år udtager Retten derfor en stikprøve af systemer, som den undersøger. Resultaterne af systemvurderingerne præsenteres i en tabel kaldet »Resultaterne af systemundersøgelsen«, som findes i bilag 2.2 til 9.2. Når det har været muligt at udforme og udføre revisionen, så systemernes effektivitet kan vurderes, klassificeres disse systemer som enten »effektive« med hensyn til at mindske risikoen for fejl i transaktionerne, »delvis effektive« (når der er svagheder, som svækker den operationelle effektivitet) eller »ikke effektive« (når der er gennemgribende svagheder, som fuldstændig undergraver den operationelle effektivitet). Hvad angår de resterende områders eller gruppers systemer, vurderes det, om de opfylder de lovbestemte krav.

| 15. | Hvis der er opnået tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, giver Retten desuden en samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (også i bilag 2.2 til 9.2), som både tager hensyn til vurderingen af de udvalgte systemer og resultaterne af testen af transaktioner. |
| --- | --- |

15.

Hvis der er opnået tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis, giver Retten desuden en samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne (også i bilag 2.2 til 9.2), som både tager hensyn til vurderingen af de udvalgte systemer og resultaterne af testen af transaktioner.

Hvordan Retten vurderer Kommissionens ledelsesudtalelser og fremlægger resultaterne

| 16. | Hvert generaldirektorat udarbejder — og offentliggør — en årlig aktivitetsrapport, hvor det redegør for opfyldelsen af sine politikmål og for de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal sikre, at transaktionerne er formelt rigtige, og at ressourcerne er anvendt forsvarligt. Hver årlig aktivitetsrapport ledsages af en erklæring, hvor generaldirektøren bl.a. udtaler sig om, hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt til det fastsatte formål, og hvorvidt kontrolprocedurerne sikrer, at transaktionerne er formelt rigtige (4). Tilsammen udgør rapporten og erklæringen et centralt element i den interne kontrol. |
| --- | --- |

16.

Hvert generaldirektorat udarbejder — og offentliggør — en årlig aktivitetsrapport, hvor det redegør for opfyldelsen af sine politikmål og for de forvaltnings- og kontrolsystemer, der skal sikre, at transaktionerne er formelt rigtige, og at ressourcerne er anvendt forsvarligt. Hver årlig aktivitetsrapport ledsages af en erklæring, hvor generaldirektøren bl.a. udtaler sig om, hvorvidt ressourcerne er blevet anvendt til det fastsatte formål, og hvorvidt kontrolprocedurerne sikrer, at transaktionerne er formelt rigtige (4). Tilsammen udgør rapporten og erklæringen et centralt element i den interne kontrol.

| 17. | Retten vurderer de årlige aktivitetsrapporter og de ledsagende erklæringer for at undersøge, om de giver et reelt billede af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Dette gøres ved hjælp af gennemgang og analyse, herunder en sammenligning med Rettens revisionsresultater vedrørende det eller de pågældende områder. |
| --- | --- |

17.

Retten vurderer de årlige aktivitetsrapporter og de ledsagende erklæringer for at undersøge, om de giver et reelt billede af den finansielle forvaltning med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Dette gøres ved hjælp af gennemgang og analyse, herunder en sammenligning med Rettens revisionsresultater vedrørende det eller de pågældende områder.

Hvordan Retten når frem til sin erklæring

| 18. | Retten vurderer den anslåede mest sandsynlige fejlfrekvens i forhold til væsentlighedstærsklen på 2 % for at afgøre — under hensyntagen til andet bevis — om transaktionerne er uden væsentlig fejlforekomst (en »blank« erklæring), om der er en væsentlig fejlforekomst (en »afkræftende« erklæring), eller om der kun er en væsentlig fejlforekomst i en begrænset del af populationen (en »erklæring med forbehold«) |
| --- | --- |

18.

Retten vurderer den anslåede mest sandsynlige fejlfrekvens i forhold til væsentlighedstærsklen på 2 % for at afgøre — under hensyntagen til andet bevis — om transaktionerne er uden væsentlig fejlforekomst (en »blank« erklæring), om der er en væsentlig fejlforekomst (en »afkræftende« erklæring), eller om der kun er en væsentlig fejlforekomst i en begrænset del af populationen (en »erklæring med forbehold«)

---

(1)  Inklusive de forklarende bemærkninger.

(2)  Især de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra Kommissionens generaldirektører (jf. punkt 16 og 17) samt Kommissionens sammenfattende rapport.

(3)  Nogle udgiftsordninger stiller retslige krav til støttemodtageren, men fastsætter, at manglende opfyldelse af kravene ikke påvirker modtagerens ret til betalingen. I stedet fører den manglende overensstemmelse til en finansiel korrektion eller en bøde. Et bemærkelsesværdigt eksempel er »krydsoverensstemmelse« på landbrugsområdet. Disse krav er fastsat i lovgivning om miljøbeskyttelse, folke-, dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd (lovgivningsbestemte forvaltningskrav) og bevarelse af landbrugsjord i god landbrugs- og miljømæssig stand. Hvis en modtager af direkte betalinger under den fælles landbrugspolitik ikke overholder de relevante krydsoverensstemmelseskrav, foretages der en nedsættelse eller udelukkelse af de direkte betalinger. Når Retten opdager overtrædelser af krydsoverensstemmelseskravene, klassificerer den dem som ikke-kvantificerbare fejl, og de er derfor ikke indregnet i den mest sandsynlige fejlfrekvens.

(4)  Flere oplysninger om disse processer og link til de seneste rapporter findes på adressen http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm.

---

KAPITEL 2

Indtægter

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved budgetområdet

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Traditionelle egne indtægter (TEI)

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

Transaktionernes formelle rigtighed

Traditionelle egne indtægter (TEI)

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

Andre indtægter

Systemernes effektivitet

Traditionelle egne indtægter

Momsbaserede egne indtægter

BNI–baserede egne indtægter

Udarbejdelsen af de nationale regnskaber i medlemsstaterne

Generelle og specifikke forbehold

Efterprøvelse af BNI-oversigter i medlemsstaterne

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | I dette kapitel forelægges Rettens specifikke vurdering af indtægter som består af egne indtægter og andre indtægter.
  Tabel 2.1
  indeholder centrale finansielle oplysninger om indtægter. Egne indtægter er langt den største kilde til finansiering af budgetudgifter (94,1 %). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

2.1.

I dette kapitel forelægges Rettens specifikke vurdering af indtægter som består af egne indtægter og andre indtægter.
  Tabel 2.1
  indeholder centrale finansielle oplysninger om indtægter. Egne indtægter er langt den største kilde til finansiering af budgetudgifter (94,1 %).

Tabel 2.1 —   Indtægter — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget- afsnit | Indtægtsart | Beskrivelse | Indtægter 2009 | % |
| 1 | Traditionelle egne indtægter | Produktionsafgifter for sukker (kapitel 11) | 132 | 0,1 |
| | Told (kapitel 12) | 14 397 | 12,3 |
| Momsbaserede egne indtægter | Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13) | 13 743 | 11,7 |
| BNI-baserede egne indtægter | BNI-indtægter (bruttonationalindkomst) (kapitel 14) | 82 413 | 70,3 |
| Korrektion af budgetuligevægte | UK-korrektion (kapitel 15) | – 315 | –0,3 |
| Bruttoreduktion af det årlige BNI-bidrag | Til fordel for Nederlandene og Sverige (kapitel 16) | 4 | 0,0 |
| | EGNE INDTÆGTER I ALT | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | Overskud, saldi og tilpasninger | 330 | 0,3 |
| 4 | | Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer | 781 | 0,7 |
| 5 | | Indtægter i forbindelse med institutionernes administration | 258 | 0,2 |
| 6 | | Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Fællesskabets aftaler og programmer | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | Morarenter og bøder | 933 | 0,8 |
| 8 | | Lånoptagelse og långivning | 4 | 0,0 |
| 9 | | Diverse indtægter | 61 | 0,1 |
| | | ANDRE INDTÆGTER I ALT | 6 912 | 5,9 |
| Årets samlede indtæger | 117 285 | 100,0 |

(millioner euro)

Budget- afsnit

Indtægtsart

Beskrivelse

Indtægter 2009

%

1

Traditionelle egne indtægter

Produktionsafgifter for sukker (kapitel 11)

132

0,1

Told (kapitel 12)

14 397

12,3

Momsbaserede egne indtægter

Regnskabsårets momsindtægter (kapitel 13)

13 743

11,7

BNI-baserede egne indtægter

BNI-indtægter (bruttonationalindkomst) (kapitel 14)

82 413

70,3

Korrektion af budgetuligevægte

UK-korrektion (kapitel 15)

– 315

–0,3

Bruttoreduktion af det årlige BNI-bidrag

Til fordel for Nederlandene og Sverige (kapitel 16)

4

0,0

EGNE INDTÆGTER I ALT

110 373

94,1

3

Overskud, saldi og tilpasninger

330

0,3

4

Indtægter fra personer, der er knyttet til EF-institutionerne og andre EF-organer

781

0,7

5

Indtægter i forbindelse med institutionernes administration

258

0,2

6

Bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med Fællesskabets aftaler og programmer

4 545

3,9

7

Morarenter og bøder

933

0,8

8

Lånoptagelse og långivning

4

0,0

9

Diverse indtægter

61

0,1

ANDRE INDTÆGTER I ALT

6 912

5,9

Årets samlede indtæger

117 285

100,0

Kilde: Årsregnskab for 2009.

Særlige karakteristika ved budgetområdet

| 2.2. | Der er tre kategorier af egne indtægter (1): traditionelle egne indtægter (told på importerede varer og produktionsafgift for sukker — TEI), egne indtægter beregnet på grundlag af merværdiafgiften (moms) opkrævet af medlemsstaterne og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI). |
| --- | --- |

2.2.

Der er tre kategorier af egne indtægter (1): traditionelle egne indtægter (told på importerede varer og produktionsafgift for sukker — TEI), egne indtægter beregnet på grundlag af merværdiafgiften (moms) opkrævet af medlemsstaterne og egne indtægter beregnet på basis af medlemsstaternes bruttonationalindkomst (BNI).

| 2.3. | Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter (TEI). Medlemsstaterne udbetaler tre fjerdedele af disse beløb til Unionen og tilbageholder den resterende fjerdedel til dækning af opkrævningsomkostningerne. Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagt told (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over den fastlagte told, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (2). |
| --- | --- |

2.3.

Medlemsstaterne fastlægger og opkræver de traditionelle egne indtægter (TEI). Medlemsstaterne udbetaler tre fjerdedele af disse beløb til Unionen og tilbageholder den resterende fjerdedel til dækning af opkrævningsomkostningerne. Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over fastlagt told (A-regnskabet) og en kvartalsopgørelse over den fastlagte told, der ikke er medtaget deri (B-regnskabet) (2).

| 2.4. | Moms- og BNI-baserede egne indtægter er bidrag, der fremkommer ved, at der anvendes ensartede satser på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag eller på medlemsstaternes BNI, der er beregnet i overensstemmelse med EU-reglerne. |
| --- | --- |

2.4.

Moms- og BNI-baserede egne indtægter er bidrag, der fremkommer ved, at der anvendes ensartede satser på medlemsstaternes teoretisk harmoniserede momsgrundlag eller på medlemsstaternes BNI, der er beregnet i overensstemmelse med EU-reglerne.

| 2.5. | I overensstemmelse med afgørelse 2007/436/EF, Euratom drager en række medlemsstater fordel af reducerede momsbidragssatser (3) og af en bruttoreduktion af deres årlige BNI-bidrag (4) for perioden 2007-2013. Desuden indrømmes Det Forenede Kongerige en korrektion af budgetuligevægte (»UK-korrektionen«), som indebærer en reduktion af landets betaling af egne indtægter baseret på BNI. |
| --- | --- |

2.5.

I overensstemmelse med afgørelse 2007/436/EF, Euratom drager en række medlemsstater fordel af reducerede momsbidragssatser (3) og af en bruttoreduktion af deres årlige BNI-bidrag (4) for perioden 2007-2013. Desuden indrømmes Det Forenede Kongerige en korrektion af budgetuligevægte (»UK-korrektionen«), som indebærer en reduktion af landets betaling af egne indtægter baseret på BNI.

| 2.6. | Den BNI-baserede indtægt bruges til at skabe balance på budgettet. En undervurdering af BNI for én medlemsstat påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-baserede indtægt, men den bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større bidrag, indtil problemet er fundet og løst. |
| --- | --- |

2.6.

Den BNI-baserede indtægt bruges til at skabe balance på budgettet. En undervurdering af BNI for én medlemsstat påvirker ganske vist ikke den samlede BNI-baserede indtægt, men den bevirker, at de andre medlemsstater skal betale større bidrag, indtil problemet er fundet og løst.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 2.7. | Rettens overordnede revisionsmetode er beskrevet i
  del 2 i bilag 1.1. Ved revisionen af indtægter udtog Retten en repræsentativ statistisk stikprøve på 62 indtægtsordrer fra Kommissionens regnskab over alle modtagne indtægter, som blev testet på kommissionsniveau (jf.
  bilag 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.7.

Rettens overordnede revisionsmetode er beskrevet i
  del 2 i bilag 1.1. Ved revisionen af indtægter udtog Retten en repræsentativ statistisk stikprøve på 62 indtægtsordrer fra Kommissionens regnskab over alle modtagne indtægter, som blev testet på kommissionsniveau (jf.
  bilag 2.1
  ).

Traditionelle egne indtægter (TEI)

| 2.8. | Rettens revision af transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, kan ikke dække indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen. |
| --- | --- |

2.8.

Rettens revision af transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, kan ikke dække indførsler, der ikke er blevet angivet, eller som er sluppet uden om toldkontrollen.

| 2.9. | Retten gennemførte en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i tre medlemsstater (5) og undersøgte deres regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Den analyserede strømmen af toldindtægter fra fastlæggelsen til anmeldelsen til Kommissionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var nøjagtige. Revisorerne reviderede en tilfældig stikprøve på 30 importangivelser i hver af disse tre medlemsstater. |
| --- | --- |

2.9.

Retten gennemførte en vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i tre medlemsstater (5) og undersøgte deres regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Den analyserede strømmen af toldindtægter fra fastlæggelsen til anmeldelsen til Kommissionen med henblik på at få rimelig sikkerhed for, at de registrerede beløb var nøjagtige. Revisorerne reviderede en tilfældig stikprøve på 30 importangivelser i hver af disse tre medlemsstater.

| 2.10. | I forbindelse med fem indtægtsordrer vedrørende traditionelle egne indtægter fra stikprøven, jf. punkt 2.7, sammenholdt Retten de udvalgte månedlige opgørelser med de underliggende regnskaber i medlemsstaterne (6). |
| --- | --- |

2.10.

I forbindelse med fem indtægtsordrer vedrørende traditionelle egne indtægter fra stikprøven, jf. punkt 2.7, sammenholdt Retten de udvalgte månedlige opgørelser med de underliggende regnskaber i medlemsstaterne (6).

| 2.11. | Retten vurderede Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, herunder Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne. Den vurderede også ACOR’s (7) overvågning. |
| --- | --- |

2.11.

Retten vurderede Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, herunder Kommissionens kontrolbesøg i medlemsstaterne. Den vurderede også ACOR’s (7) overvågning.

| 2.12. | Retten tog højde for resultaterne af den specifikke revision af forenklede toldprocedurer ved indførsel, som den gennemførte i 2008 og 2009 i ni medlemsstater (8). |
| --- | --- |

2.12.

Retten tog højde for resultaterne af den specifikke revision af forenklede toldprocedurer ved indførsel, som den gennemførte i 2008 og 2009 i ni medlemsstater (8).

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

| 2.13. | Moms- og BNI-indtægterne er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderede dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene for at finde ud af, hvilke beløb der skal opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af budgettet, og det blev kontrolleret, om medlemsstaternes bidrag var korrekte. |
| --- | --- |

2.13.

Moms- og BNI-indtægterne er baseret på makroøkonomiske statistikker, hvor de underliggende data ikke kan revideres direkte. Revisionen tog derfor udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, som Kommissionen modtager fra medlemsstaterne, og revisorerne vurderede dernæst det system, Kommissionen bruger til behandling af dataene for at finde ud af, hvilke beløb der skal opføres i det endelige regnskab. Revisionen dækkede således opstillingen af budgettet, og det blev kontrolleret, om medlemsstaternes bidrag var korrekte.

| 2.14. | Revisorerne vurderede også Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give rimelig sikkerhed for, at disse indtægter er beregnet og opkrævet korrekt, samt ACOR’s og BNI-udvalgets (9) roller. |
| --- | --- |

2.14.

Revisorerne vurderede også Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, der har til formål at give rimelig sikkerhed for, at disse indtægter er beregnet og opkrævet korrekt, samt ACOR’s og BNI-udvalgets (9) roller.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 2.15. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 2.1
  . |
| --- | --- |

2.15.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 2.1
  .

Traditionelle egne indtægter (TEI)

| 2.16. | Retten konstaterede, at de opgørelser, medlemsstaterne havde sendt til Kommissionen, samlet set var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

2.16.

Retten konstaterede, at de opgørelser, medlemsstaterne havde sendt til Kommissionen, samlet set var uden væsentlige fejl.

Moms- og BNI-baserede egne indtægter

| 2.17. | Ved revisionen konstaterede Retten, at beregningen af medlemsstaternes bidrag og betalingen heraf var uden væsentlige fejl. I december 2009 konstaterede Kommissionen imidlertid en fejl i sin beregning af foreløbige skøn for UK-korrektionen for årene 2008 og 2009, hvor beløbene var ansat henholdsvis 138 millioner euro og 458 millioner euro for højt. Eftersom UK-korrektionen for regnskabsåret 2008 var opført i 2009-budgettet, ydede de medlemsstater, som finansierer det, et højere bidrag end nødvendigt i 2009. Dette vil først blive korrigeret, når de reviderede skøn opføres på de følgende års budget. |
| --- | --- |

2.17.

Ved revisionen konstaterede Retten, at beregningen af medlemsstaternes bidrag og betalingen heraf var uden væsentlige fejl. I december 2009 konstaterede Kommissionen imidlertid en fejl i sin beregning af foreløbige skøn for UK-korrektionen for årene 2008 og 2009, hvor beløbene var ansat henholdsvis 138 millioner euro og 458 millioner euro for højt. Eftersom UK-korrektionen for regnskabsåret 2008 var opført i 2009-budgettet, ydede de medlemsstater, som finansierer det, et højere bidrag end nødvendigt i 2009. Dette vil først blive korrigeret, når de reviderede skøn opføres på de følgende års budget.

| 2.17. | Da Kommissionen opdagede disse fejl, blev de meddelt til medlemsstaterne og Retten. Alle medlemsstaterne enedes om at træffe de nødvendige afhjælpende foranstaltninger i forbindelse med de almindelige procedurer for revisioner og opdateringer. |
| --- | --- |

2.17.

Andre indtægter

| 2.18. | Retten konstaterede, at de transaktioner, der var testet under andre indtægter, samlet set var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

2.18.

Retten konstaterede, at de transaktioner, der var testet under andre indtægter, samlet set var uden væsentlige fejl.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 2.19. | Bilag 2.2
  indeholder resultaterne af gennemgangen af systemerne. |
| --- | --- |

2.19.

Bilag 2.2
  indeholder resultaterne af gennemgangen af systemerne.

Traditionelle egne indtægter

| 2.20. | Som i tidligere år (10) konstaterede Retten problemer i procedurerne og systemerne, som påvirkede beløbene i B-regnskaberne, og som bør afhjælpes. Disse vedrørte navnlig forsinket inkassering af told og forsinket overdragelse af inddrevne beløb (11) samt uberettiget afskrivning af toldskyld (12). |
| --- | --- |

2.20.

Som i tidligere år (10) konstaterede Retten problemer i procedurerne og systemerne, som påvirkede beløbene i B-regnskaberne, og som bør afhjælpes. Disse vedrørte navnlig forsinket inkassering af told og forsinket overdragelse af inddrevne beløb (11) samt uberettiget afskrivning af toldskyld (12).

| 2.20. | Kommissionen vil anmode de berørte medlemsstater om at rette op på situationen og afhjælpe de påviste problemer, og beløb, der er betalt for lidt i traditionelle egne indtægter, vil om nødvendigt blive opkrævet, hvilket også gælder eventuelle forfaldne morarenter. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | I to af de reviderede medlemsstater (13) var de nationale myndigheder ikke i stand til at redegøre fuldt ud for de beløb, der var opført i B-regnskabet, eftersom de ikke stemte overens med de underliggende dokumenter. Retten identificerede endvidere lignende differencer ved afstemningen af A-regnskabet (14). |
| --- | --- |

2.21.

I to af de reviderede medlemsstater (13) var de nationale myndigheder ikke i stand til at redegøre fuldt ud for de beløb, der var opført i B-regnskabet, eftersom de ikke stemte overens med de underliggende dokumenter. Retten identificerede endvidere lignende differencer ved afstemningen af A-regnskabet (14).

| 2.21. | De berørte medlemsstater vil blive anmodet om at redegøre for beløbene i regnskaberne og overdrage beløb, der er betalt for lidt i traditionelle egne indtægter. Der vil i tilfælde af forsinket overdragelse blive opkrævet morarenter. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Kommissionen har indtaget den holdning, at det ikke er obligatorisk at regnskabsføre den opståede toldskyld på varer, der er indført på Fællesskabets toldområde på ikke forskriftsmæssig måde, og som er blevet beslaglagt, i B-regnskabet. I sin dom af april 2009 (15) anførte Domstolen, at for at toldskylden ophører, skal beslaglæggelsen af sådanne varer ske, inden de nævnte varer passerer det første toldsted, som er beliggende inden for dette område. Det er derfor Revisionsrettens mening, at toldskyld på varer, der er beslaglagt efter dette stadie, skal bogføres i regnskabet. |
| --- | --- |

2.22.

Kommissionen har indtaget den holdning, at det ikke er obligatorisk at regnskabsføre den opståede toldskyld på varer, der er indført på Fællesskabets toldområde på ikke forskriftsmæssig måde, og som er blevet beslaglagt, i B-regnskabet. I sin dom af april 2009 (15) anførte Domstolen, at for at toldskylden ophører, skal beslaglæggelsen af sådanne varer ske, inden de nævnte varer passerer det første toldsted, som er beliggende inden for dette område. Det er derfor Revisionsrettens mening, at toldskyld på varer, der er beslaglagt efter dette stadie, skal bogføres i regnskabet.

| 2.22. | Kommissionens holdning byggede på artikel 867a i forordning 2454/93 om gennemførelsesbestemmelser til toldkodeksen, i henhold til hvilken beslaglagte og konfiskerede varer anses for at være henført under toldoplagsproceduren. For varer, der er henført under denne procedure, fastlægges og bogføres der ikke toldskyld. Domstolens dom af 2009 berører ikke relevansen af artikel 867a i forbindelse med behandlingen af toldskyld for beslaglagte varer, og Kommissionen afventede derfor udfaldet af en lignende sag, C-230/0808. Kommissionen vurderer i øjeblikket, hvilke konsekvenser den nylige dom i denne sag har, og hvordan der skal følges op på den. Når den moderniserede toldkodeks træder i kraft, vil toldskylden i forbindelse med beslaglagte varer under alle omstændigheder altid ophøre, uanset hvor varerne beslaglægges. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Rettens revision på stedet viste svagheder i den nationale toldkontrol, navnlig med hensyn til gennemførelsen af risikoanalyser ved udvælgelse af erhvervsdrivende og importerede varer til toldkontrol (16). Det øger risikoen for, at uregelmæssigheder forbliver uopdagede, hvilket kan føre til et tab af traditionelle egne indtægter. |
| --- | --- |

2.23.

Rettens revision på stedet viste svagheder i den nationale toldkontrol, navnlig med hensyn til gennemførelsen af risikoanalyser ved udvælgelse af erhvervsdrivende og importerede varer til toldkontrol (16). Det øger risikoen for, at uregelmæssigheder forbliver uopdagede, hvilket kan føre til et tab af traditionelle egne indtægter.

| 2.23. | Det er medlemsstaternes opgave at indføre toldkontrolordninger, der er baseret på passende risikoanalysemetoder. De svagheder, som Retten henviser til, vedrører tre medlemsstater. I en af dem påvistes lignende svagheder i forbindelse med Rettens revision af de forenklede procedurer, og Kommissionen følger op på de trufne foranstaltninger. I de to andre er der tale om manglende stikprøvekontroller i forbindelse med udvælgelsen af erhvervsdrivende og varer til toldkontrol. I den ene af medlemsstaterne har de nationale myndigheder truffet afhjælpende foranstaltninger. I den anden blev der anvendt stikprøvekontroller, men de var ikke en integrerende del af det automatiske system for udvælgelse af importerede varer og erhvervsdrivende til toldkontrol. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | I sin nylige særberetning (17) om forenklede toldprocedurer ved indførsel (18) konstaterede Retten endvidere, at der var væsentlige kontrolsvagheder i alle de besøgte medlemsstater og en høj fejlfrekvens i de fleste. I betragtning af, at disse medlemsstater tegner sig for mere end halvdelen af de samlede inkasserede traditionelle egne indtægter, og at ca. to tredjedele af alle EU-toldangivelser udarbejdes ved hjælp af forenklede procedurer, indvirker disse kontrolsvagheder på funktionen af medlemsstaternes kontrol- og overvågningssystemer på området traditionelle egne indtægter. Dette fører igen til risikoen for, at der ikke opkræves korrekte beløb i traditionelle egne indtægter. |
| --- | --- |

2.24.

I sin nylige særberetning (17) om forenklede toldprocedurer ved indførsel (18) konstaterede Retten endvidere, at der var væsentlige kontrolsvagheder i alle de besøgte medlemsstater og en høj fejlfrekvens i de fleste. I betragtning af, at disse medlemsstater tegner sig for mere end halvdelen af de samlede inkasserede traditionelle egne indtægter, og at ca. to tredjedele af alle EU-toldangivelser udarbejdes ved hjælp af forenklede procedurer, indvirker disse kontrolsvagheder på funktionen af medlemsstaternes kontrol- og overvågningssystemer på området traditionelle egne indtægter. Dette fører igen til risikoen for, at der ikke opkræves korrekte beløb i traditionelle egne indtægter.

| 2.24. | Kommissionen er enig med Retten i, at toldkontrollen kan forbedres og skal udvikles i lyset af erfaringerne og bedste praksis.

  Kommissionen er trådt til og har hjulpet medlemsstaterne med at udvikle procedurerne. Der er udsendt detaljerede retningslinjer og tilbydes instruktion i, hvordan de bedst anvendes. Resultaterne undersøges i forbindelse med kontrolbesøg, som vil blive foretaget i 2010 og 2011. Kommissionen har desuden i hele 2009 og 2010 foretaget særlige kontroller af toldkontrolstrategierne i de enkelte medlemsstater. Kommissionen har på grundlag af disse kontroller og Rettens revisionsbemærkninger allerede henstillet, at der træffes afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen vil i løbet af 2010 udarbejde en temarapport om toldkontrolstrategien i medlemsstaterne, som vil omfatte såvel Rettens som Kommissionens konklusioner. Den vil blive drøftet med medlemsstaterne i ACOR med henblik på at skabe forbedringer på området. |
| --- | --- |

2.24.

Kommissionen er trådt til og har hjulpet medlemsstaterne med at udvikle procedurerne. Der er udsendt detaljerede retningslinjer og tilbydes instruktion i, hvordan de bedst anvendes. Resultaterne undersøges i forbindelse med kontrolbesøg, som vil blive foretaget i 2010 og 2011. Kommissionen har desuden i hele 2009 og 2010 foretaget særlige kontroller af toldkontrolstrategierne i de enkelte medlemsstater. Kommissionen har på grundlag af disse kontroller og Rettens revisionsbemærkninger allerede henstillet, at der træffes afhjælpende foranstaltninger. Kommissionen vil i løbet af 2010 udarbejde en temarapport om toldkontrolstrategien i medlemsstaterne, som vil omfatte såvel Rettens som Kommissionens konklusioner. Den vil blive drøftet med medlemsstaterne i ACOR med henblik på at skabe forbedringer på området.

Momsbaserede egne indtægter

| 2.25. | Udgangspunktet for beregningen af momsbaserede egne indtægter er den moms, der reelt opkræves i medlemsstaterne (19). I september 2009 offentliggjorde Kommissionen en undersøgelse, hvor momsdifferencen i EU-25 (undtagen Cypern) blev kvantificeret og analyseret (20). I undersøgelsen skønnedes det, at differencen mellem momsindtægterne og en teoretisk nettomomsforpligtelse i gennemsnit var på 13 % for perioden 2004-2006. Det momsbaserede bidrag til EU-budgettet for de medlemsstater, hvis momsgrundlag ikke er reduceret (21), ville stige, hvis denne difference blev udlignet. Det ville reducere de BNI-baserede bidrag, selv om det ville indvirke forskelligt på hver enkelt medlemsstat. |
| --- | --- |

2.25.

Udgangspunktet for beregningen af momsbaserede egne indtægter er den moms, der reelt opkræves i medlemsstaterne (19). I september 2009 offentliggjorde Kommissionen en undersøgelse, hvor momsdifferencen i EU-25 (undtagen Cypern) blev kvantificeret og analyseret (20). I undersøgelsen skønnedes det, at differencen mellem momsindtægterne og en teoretisk nettomomsforpligtelse i gennemsnit var på 13 % for perioden 2004-2006. Det momsbaserede bidrag til EU-budgettet for de medlemsstater, hvis momsgrundlag ikke er reduceret (21), ville stige, hvis denne difference blev udlignet. Det ville reducere de BNI-baserede bidrag, selv om det ville indvirke forskelligt på hver enkelt medlemsstat.

| 2.25. | Som Retten anfører, er udgangspunktet for beregningen af det årlige momsgrundlag, i henhold til hvilket de momsbaserede egne indtægter fastsættes, den moms, der reelt opkræves i det pågældende år. Selv om en reduktion af momsdifferencen teoretisk set kunne føre til en stigning i betalingen af momsbaserede egne indtægter, valgte lovgiveren en metode, hvor enhver stigning i de momsbaserede egne indtægter ud fra et budgetmæssigt synspunkt neutraliseres gennem en tilsvarende sænkning af det beløb, der kommer fra BNI-indtægterne. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Forbehold er et middel, som bruges til at holde elementer i momsopgørelserne fra medlemsstaterne, som der er tvivl om, åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. I 2009 blev der taget 67 forbehold, og 63 blev ophævet. Ved årets udgang var der i alt 167 forbehold (jf.
  tabel 2.2
  ). Selv om Retten noterede, at det gik fremad med at ophæve momsforbehold, der har eksisteret længe, var der ved udgangen af 2009 stadig 20 forbehold vedrørende årene før 2000 mod 34 ved udgangen af 2008. |
| --- | --- |

2.26.

Forbehold er et middel, som bruges til at holde elementer i momsopgørelserne fra medlemsstaterne, som der er tvivl om, åbne for korrektion efter den fastsatte tidsfrist på fire år. I 2009 blev der taget 67 forbehold, og 63 blev ophævet. Ved årets udgang var der i alt 167 forbehold (jf.
  tabel 2.2
  ). Selv om Retten noterede, at det gik fremad med at ophæve momsforbehold, der har eksisteret længe, var der ved udgangen af 2009 stadig 20 forbehold vedrørende årene før 2000 mod 34 ved udgangen af 2008.

| 2.26. | Der træffes fortsat proaktive foranstaltninger for at ophæve forbehold, som har eksisteret længe. I 2008 kategoriserede Kommissionen alle de forbehold, som har eksisteret længe, på grundlag af en risikoanalyse og begyndte sammen med de berørte medlemsstater at løse problemerne under hensyntagen til prioriteringerne på området. Strategien begyndte at bære frugt i 2009 og gør det fortsat. Yderligere syv af de ældste forbehold er således blevet ophævet i løbet af 2010. Det er Kommissionens opfattelse, at der er opnået gode fremskridt. Der vil blive afholdt flere ledelsesmøder i 2010/2011. |
| --- | --- |

2.26.

Tabel 2.2 —   Momsforbehold pr. 31.12.2009

| Medlemsstat | Antal forbehold pr. 31.12.2008 | Forbehold taget i 2009 | Forbehold ophævet i 2009 | Antal forbehold pr. 31.12.2009 | Tidligste år, som forbeholdene vedrører pr. 31.12.2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bulgarien | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Den Tjekkiske Republik | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Danmark | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Tyskland | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Estland | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Irland | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Grækenland | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Spanien | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Frankrig | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Italien | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Cypern | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Letland | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Litauen | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Luxembourg | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Ungarn | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Nederlandene | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Rumænien | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Østrig | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Polen | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugal | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Slovenien | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakiet | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Finland | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Sverige | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Det Forenede Kongerige | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| I alt | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Medlemsstat

Antal forbehold pr. 31.12.2008

Forbehold taget i 2009

Forbehold ophævet i 2009

Antal forbehold pr. 31.12.2009

Tidligste år, som forbeholdene vedrører pr. 31.12.2009

Belgien

8

0

5

3

2000

Bulgarien

0

1

0

1

2007

Den Tjekkiske Republik

8

1

0

9

2004

Danmark

0

5

0

5

2004

Tyskland

18

1

15

4

2001

Estland

8

0

0

8

2004

Irland

16

1

0

17

1998

Grækenland

10

4

3

11

1998

Spanien

3

0

1

2

2001

Frankrig

4

6

0

10

1993

Italien

14

2

7

9

1995

Cypern

3

1

1

3

2004

Letland

2

4

1

5

2004

Litauen

2

12

7

7

2005

Luxembourg

2

1

0

3

2004

Ungarn

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Nederlandene

5

3

1

7

2002

Rumænien

0

0

0

0

—

Østrig

11

4

10

5

2002

Polen

3

3

0

6

2004

Portugal

9

1

0

10

1996

Slovenien

0

3

0

3

2004

Slovakiet

5

0

2

3

2004

Finland

8

4

2

10

1995

Sverige

9

2

4

7

1995

Det Forenede Kongerige

4

1

0

5

1998

I alt

163

67

63

167

Kilde: Europa-Kommissionen.

BNI-baserede egne indtægter

Udarbejdelsen af de nationale regnskaber i medlemsstaterne

| 2.27. | I sin rapport om Grækenlands statistikker over offentligt underskud og offentlig gæld (22) til (Ecofin) Rådet satte Kommissionen spørgsmålstegn ved kvaliteten af de græske makroøkonomiske statistikker, herunder nationalregnskabet. Kommissionen og Rådet rejste tvivl om, hvorvidt overvågnings- og kontrolsystemerne i Grækenlands statistiske tjeneste, som også udarbejder BNI-data til brug ved beregningen af egne indtægter, var effektive. |
| --- | --- |

2.27.

I sin rapport om Grækenlands statistikker over offentligt underskud og offentlig gæld (22) til (Ecofin) Rådet satte Kommissionen spørgsmålstegn ved kvaliteten af de græske makroøkonomiske statistikker, herunder nationalregnskabet. Kommissionen og Rådet rejste tvivl om, hvorvidt overvågnings- og kontrolsystemerne i Grækenlands statistiske tjeneste, som også udarbejder BNI-data til brug ved beregningen af egne indtægter, var effektive.

| 2.27. | Den nævnte rapport vedrører oplysninger om offentligt underskud og offentlig gæld i Grækenland. En grundig analyse af de mulige konsekvenser af de problemer, der opstod som følge af dette underskud og denne gæld, afslørede ikke nogen væsentlig påvirkning af BNP/BNI-tallene.

  Grækenland er begyndt at tage hånd om de problemer, der blev påpeget i Kommissionens rapport af 8. januar 2010, med vedtagelsen af en ny lov om det græske statistiske system, herunder oprettelsen af en ny statistisk myndighed (ELSTAT), som skal sikre statistikkernes uafhængighed og fuldstændighed. |
| --- | --- |

2.27.

Grækenland er begyndt at tage hånd om de problemer, der blev påpeget i Kommissionens rapport af 8. januar 2010, med vedtagelsen af en ny lov om det græske statistiske system, herunder oprettelsen af en ny statistisk myndighed (ELSTAT), som skal sikre statistikkernes uafhængighed og fuldstændighed.

| 2.28. | I tidligere årsberetninger (23) har Retten givet udtryk for, at forskellene i de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer kunne svække sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af de nationale regnskaber. Eurostat har endnu ikke færdiggjort sin vurdering af de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer, og det har endnu ikke vedtaget retningslinjer for anvendelsen af sådanne systemer i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.28.

I tidligere årsberetninger (23) har Retten givet udtryk for, at forskellene i de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer kunne svække sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af de nationale regnskaber. Eurostat har endnu ikke færdiggjort sin vurdering af de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer, og det har endnu ikke vedtaget retningslinjer for anvendelsen af sådanne systemer i medlemsstaterne.

| 2.28. | Det er Kommissionens opfattelse, at de nationale regnskabers pålidelighed primært afhænger af de anvendte statistiske kilder og metoder, og dens strategi for BNI-godkendelse bygger på kontrol og forbedring af disse kilder og metoder. Hensigtsmæssigt udformede overvågnings- og kontrolsystemer i medlemsstaternes nationale statistiske kontorer kan være med til at fastslå og nedsætte risikoen for, at der opstår fejl. Kommissionen har allerede taget Rettens bemærkninger vedrørende overvågnings- og kontrolsystemerne til efterretning på de måder, der er nævnt i dens svar på punkt 4.24 i beretningen for 2008. Desuden indsamlede Kommissionen i forbindelse med efterprøvelsen af BNI-oversigterne oplysninger om medlemsstaternes praksis, navnlig med henblik på den workshop, som den afholdt i december 2009. Kommissionen vil i overensstemmelse med målene for denne workshop fastlægge og udvikle bedste praksis med henblik på anvendelse i medlemsstaterne samt vurderingsprocedurer på området. |
| --- | --- |

2.28.

Generelle og specifikke forbehold

| 2.29. | Ved udgangen af 2009 var der generelle forbehold (24) vedrørende EU-15's BNI-data for perioden 2002-2006 og vedrørende EU-10's for perioden 2004-2006 i afventning af færdiggørelsen af analysen af de ajourførte eller nye BNI-oversigter. |
| --- | --- |

2.29.

Ved udgangen af 2009 var der generelle forbehold (24) vedrørende EU-15's BNI-data for perioden 2002-2006 og vedrørende EU-10's for perioden 2004-2006 i afventning af færdiggørelsen af analysen af de ajourførte eller nye BNI-oversigter.

| 2.30. | I begyndelsen af 2009 var der ti åbne specifikke (25) BNI-forbehold vedrørende perioden 1995-2001. I 2009 ophævede Kommissionen seks forbehold vedrørende Grækenland, så der var fire tilbage (26) ved udgangen af året. |
| --- | --- |

2.30.

I begyndelsen af 2009 var der ti åbne specifikke (25) BNI-forbehold vedrørende perioden 1995-2001. I 2009 ophævede Kommissionen seks forbehold vedrørende Grækenland, så der var fire tilbage (26) ved udgangen af året.

| 2.30. | Kommissionen fortsætter sit samarbejde med de to lande, som stadig har BNI-forbehold vedrørende perioden 1995-2001 (et vedrørende Grækenland og tre vedrørende Det Forenede Kongerige), så disse forbehold kan blive ophævet. |
| --- | --- |

2.30.

Efterprøvelse af BNI-oversigter i medlemsstaterne

| 2.31. | I 2009 aflagde Kommissionen (Eurostat) besøg i 16 medlemsstater for at efterprøve BNI-oversigter (27) og foretage direkte efterprøvelse. Efterprøvelsen var dog begrænset til et meget lille antal BNI-komponenter i de besøgte medlemsstater. Som det er beskrevet i Eurostats retningslinjer, forventes det normalt ikke i forbindelse med denne direkte efterprøvelse, at man kan drage konklusioner om alle dele af BNI-overslag. |
| --- | --- |

2.31.

I 2009 aflagde Kommissionen (Eurostat) besøg i 16 medlemsstater for at efterprøve BNI-oversigter (27) og foretage direkte efterprøvelse. Efterprøvelsen var dog begrænset til et meget lille antal BNI-komponenter i de besøgte medlemsstater. Som det er beskrevet i Eurostats retningslinjer, forventes det normalt ikke i forbindelse med denne direkte efterprøvelse, at man kan drage konklusioner om alle dele af BNI-overslag.

| 2.31. | Kommissionen anvender direkte efterprøvelse som et supplement til efterprøvelsen af landenes BNI-oversigter på baggrund af spørgeskemaet til vurdering af BNI-oversigten (GIAQ). Det er Kommissionens opfattelse, at antallet af udvalgte BNI-komponenter var tilstrækkeligt til at foretage den direkte efterprøvelse i overensstemmelse med de retningslinjer for direkte efterprøvelse, som GNI-udvalget har godkendt. |
| --- | --- |

2.31.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 2.32. | Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 2.3
  . Retten henleder opmærksomheden på sin nylige særberetning om forenklede toldprocedurer ved indførsel, jf. punkt 2.24. Det er nødvendigt, at Kommissionen i sin årlige aktivitetsrapport for 2010 tager konklusionerne i denne særberetning til efterretning sammen med opfølgningen af sine resultater fra inspektioner af de forenklede procedurer og medlemsstaternes kontrolstrategi. |
| --- | --- |

2.32.

Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 2.3
  . Retten henleder opmærksomheden på sin nylige særberetning om forenklede toldprocedurer ved indførsel, jf. punkt 2.24. Det er nødvendigt, at Kommissionen i sin årlige aktivitetsrapport for 2010 tager konklusionerne i denne særberetning til efterretning sammen med opfølgningen af sine resultater fra inspektioner af de forenklede procedurer og medlemsstaternes kontrolstrategi.

| 2.32. | Kommissionen fandt i forbindelse med sin kontrol af de forenklede procedurer og medlemsstaternes kontrolstrategi også svagheder i kontrolprocedurerne i medlemsstaterne og vil fortsat følge op på Rettens og sine egne resultater. Så snart denne opfølgning er gennemført, vil Kommissionen have et mere omfattende vurderingsgrundlag. |
| --- | --- |

2.32.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 2.33. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at:






  — | medlemsstaternes angivelser og betalinger af traditionelle egne indtægter |
| --- | --- | --- |

2.33.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at:

—

medlemsstaternes angivelser og betalinger af traditionelle egne indtægter

| — | Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag på grundlag af de moms- og BNI-data, den har modtaget fra medlemsstaterne, og |
| --- | --- |

—

Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag på grundlag af de moms- og BNI-data, den har modtaget fra medlemsstaterne, og

| — | andre indtægter |
| --- | --- |

—

andre indtægter

for det år, der sluttede den 31. december 2009, var uden væsentlige fejl.

| 2.34. | På grundlag af revisionsarbejdet konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer, at indtægterne er formelt rigtige. Retten henleder imidlertid opmærksomheden på de svagheder, der ganske vist ikke er væsentlige for systemernes effektivitet taget under ét, men som der bør gøres noget ved, som beskrevet i det følgende. |
| --- | --- |

2.34.

På grundlag af revisionsarbejdet konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne effektivt sikrer, at indtægterne er formelt rigtige. Retten henleder imidlertid opmærksomheden på de svagheder, der ganske vist ikke er væsentlige for systemernes effektivitet taget under ét, men som der bør gøres noget ved, som beskrevet i det følgende.

Traditionelle egne indtægter (TEI)

| 2.35. | Ved Rettens revisioner konstateres der stadig problemer med brugen af B-regnskabet, og Retten anbefaler derfor, at Kommissionen fortsat bestræber sig på at sikre, at det anvendes korrekt, navnlig med hensyn til rettidig fastlæggelse og overdragelse af told (punkt 2.20). |
| --- | --- |

2.35.

Ved Rettens revisioner konstateres der stadig problemer med brugen af B-regnskabet, og Retten anbefaler derfor, at Kommissionen fortsat bestræber sig på at sikre, at det anvendes korrekt, navnlig med hensyn til rettidig fastlæggelse og overdragelse af told (punkt 2.20).

| 2.35. | Kommissionen vil fortsat regelmæssigt undersøge B-regnskabet for at finde frem til eventuelle svagheder, som kunne påvirke den rettidige fastlæggelse og overdragelse af traditionelle egne indtægter. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | De svagheder, som Retten konstaterede ved sin specifikke revision af effektiviteten af kontrollen af de forenklede procedurer og ved sit øvrige revisionsarbejde i 2009, fik den til at konkludere, at medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer på området traditionelle egne indtægter kun delvist effektivt sikrer, at told regnskabsføres korrekt og med det fulde beløb (punkt 2.23 og 2.24). |
| --- | --- |

2.36.

De svagheder, som Retten konstaterede ved sin specifikke revision af effektiviteten af kontrollen af de forenklede procedurer og ved sit øvrige revisionsarbejde i 2009, fik den til at konkludere, at medlemsstaternes overvågnings- og kontrolsystemer på området traditionelle egne indtægter kun delvist effektivt sikrer, at told regnskabsføres korrekt og med det fulde beløb (punkt 2.23 og 2.24).

| 2.36. | Kommissionen vil følge op på disse svagheder i forbindelse med opfølgningen af resultaterne af sine egne kontroller. |
| --- | --- |

2.36.

Momsbaserede egne indtægter

| 2.37. | Problemet med længerevarende forbehold findes stadig. Kommissionen bør fortsætte med at presse medlemsstaterne til hurtigt at fremsende de oplysninger, der er nødvendige for at kunne ophæve disse forbehold så hurtigt som muligt, og foretage de nødvendige korrektioner i medlemsstaternes momsgrundlag (punkt 2.26). |
| --- | --- |

2.37.

Problemet med længerevarende forbehold findes stadig. Kommissionen bør fortsætte med at presse medlemsstaterne til hurtigt at fremsende de oplysninger, der er nødvendige for at kunne ophæve disse forbehold så hurtigt som muligt, og foretage de nødvendige korrektioner i medlemsstaternes momsgrundlag (punkt 2.26).

| 2.37. | Foreløbig er yderligere syv af de ældste forbehold blev ophævet i 2010. Der vil blive afholdt flere ledelsesmøder i 2010/2011. |
| --- | --- |

2.37.

BNI-baserede egne indtægter

| 2.38. | Kommissionen har endnu ikke udarbejdet vurderingsrapporter om medlemsstaternes BNI-data og taget specifikke forbehold for perioden fra og med 2002. For at gøre dette bør den færdiggøre sin efterprøvelse af medlemsstaternes BNI-oversigter, idet den tager hensyn til evalueringen af de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale regnskaber (punkt 2.28 og 2.31). Kommissionen bør også klart angive rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data (punkt 2.31). |
| --- | --- |

2.38.

Kommissionen har endnu ikke udarbejdet vurderingsrapporter om medlemsstaternes BNI-data og taget specifikke forbehold for perioden fra og med 2002. For at gøre dette bør den færdiggøre sin efterprøvelse af medlemsstaternes BNI-oversigter, idet den tager hensyn til evalueringen af de nationale statistiske kontorers overvågnings- og kontrolsystemer i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale regnskaber (punkt 2.28 og 2.31). Kommissionen bør også klart angive rækkevidden af den erklæring, den giver i sin vurdering af medlemsstaternes BNI-data (punkt 2.31).

| 2.38. | Kommissionen vil færdiggøre efterprøvelsen af medlemsstaternes BNI-oversigter og udarbejde vurderingsrapporter i slutningen af 2010 eller starten af 2011. Det er Kommissionens opfattelse, at den fremgangsmåde, som den anvender (skrivebordskontrol af BNI-spørgeskemaerne og efterprøvelse af BNI-oversigterne ved hjælp af GIAQ suppleret af en direkte efterprøvelse), er passende for en endelig vurdering af medlemsstaternes BNI. Overvågnings- og kontrolsystemerne har i den forbindelse en organisatorisk karakter og giver ikke specifikke indikationer om regnskabernes pålidelighed, som primært afhænger af de statistiske kilder og de anvendte metoder, selv om overvågnings- og kontrolsystemerne kan være med til at nedsætte risikoen for fejl i de nationale regnskaber. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | I
  bilag 2.4
  følges der op på tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

2.39.

I
  bilag 2.4
  følges der op på tidligere bemærkninger.

---

(1)  Jf. Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom af 7. juni 2007 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17), og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1), som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 105/2009 (EUT L 36 af 5.2.2009, s. 1).

(2)  Hvis der ikke er blevet betalt told eller afgifter, og der ikke er stillet nogen sikkerhed, eller hvis der er stillet sikkerhed, men beløbene er blevet anfægtet, er det muligt for medlemsstaterne at udsætte overdragelsen af midlerne ved at opføre dem i dette særskilte regnskab (B-regnskabet).

(3)  Tyskland, Nederlandene, Østrig og Sverige.

(4)  Nederlandene og Sverige.

(5)  Tyskland, Irland og Letland.

(6)  Tyskland, Frankrig, Italien, Slovenien og Det Forenede Kongerige.

(7)  Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter: artikel 20 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000, som ændret.

(8)  Belgien, Irland, Frankrig, Italien, Ungarn, Nederlandene, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige.

(9)  Artikel 4 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003: BNI-forordningen (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1).

(10)  Jf. f.eks. punkt 4.14 i årsberetningen for regnskabsåret 2008.

(11)  Tyskland, Irland, Italien og Letland.

(12)  Tyskland.

(13)  Irland og Letland.

(14)  Irland.

(15)  Sag nummer C-459/07 af 2. april 2009.

(16)  Tyskland, Irland, og Letland.

(17)  Særberetning nr. 1/2010.

(18)  Den forenklede deklareringsprocedure og hjemstedsordningen for varers overgang til fri omsætning. I henhold til disse procedurer kan erhvervsdrivende få frigivet varer blot ved at indgive en delvist udfyldt toldangivelse eller ved indskrivning af varerne i regnskaberne. Inden for den følgende måned indgives der normalt en samlet detaljeret toldangivelse, og tolden betales.

(19)  Artikel 3 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 (EFT L 155 af 7.6.1989, s. 9).

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf.

(21)  I henhold til artikel 2, stk. 1, litra b), i afgørelse 2007/436/EF, Euratom.

(22)  KOM(2010) 1 endelig udg. af 8. januar 2010 og referatet af mødet i Rådet (Ecofin) af 19.1.2010.

(23)  Punkt 3.47-3.49 i årsberetningen for 2004, punkt 4.23-4.25 i årsberetningen for 2005, punkt 4.23 og 4.24 i årsberetningen for 2008.

(24)  I artikel 10, stk. 7, i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 hedder det, at der efter den 30. september i det fjerde år efter et givet regnskabsår ikke længere tages hensyn til eventuelle korrektioner i BNP/BNI, undtagen på de punkter, hvor enten Kommissionen eller medlemsstaten forinden har givet meddelelse om en sådan korrektion. Disse punkter er kendt som forbehold. Et generelt forbehold vedrører en medlemsstats samlede data.

(25)  Et specifikt forbehold vedrører enkelte elementer i BNI-oversigten.

(26)  Disse forbehold vedrørende Grækenland og Det Forenede Kongerige har primært relation til metodologiske aspekter og udarbejdelse.

(27)  Ifølge artikel 3 i BNI-forordningen skal medlemsstaterne sende Kommissionen (Eurostat) en oversigt over de metoder og de basisstatistikker, de har anvendt ved beregningen af BNI og dets bestanddele i overensstemmelse med ENS 95.

BILAG 2.1

RESULTATER AF UNDERSØGELSEN AF INDTÆGTSSYSTEMER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| TEI | Moms/BNI/UK-korrektion | Andet | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| Indtægtsordrer | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Transaktioner, som var behæftet med fejl | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0 % | 0 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % til 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

TEI

Moms/BNI/UK-korrektion

Andet

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

5

43

14

62

60

66

Indtægtsordrer

5

43

14

62

60

66

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Transaktioner, som var behæftet med fejl

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0 %

0 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent:

< 2 %

X

X

X

2 % til 5 %

> 5 %

BILAG 2.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE INDTÆGTER

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| Indtægter | Central intern kontrol (Kommissionen) | Centrale interne kontroller i de reviderede medlemsstater |
| --- | --- | --- |
| Kommissionens kontrol i medlemsstaterne | Kommissionens skrivebordskontrol og forvaltning af indtægter | Kommissionens forvaltning af forbehold |
| TEI | | | I/R | (1) |
| Moms | | | | I/R |
| BNI | | | | I/R |

Indtægter

Central intern kontrol (Kommissionen)

Centrale interne kontroller i de reviderede medlemsstater

Kommissionens kontrol i medlemsstaterne

Kommissionens skrivebordskontrol og forvaltning af indtægter

Kommissionens forvaltning af forbehold

TEI

I/R

(1)

Moms

I/R

BNI

I/R

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring:

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvis effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Effektive

Delvis effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

---

(1)  I forbindelse med de traditionelle egne indtægter (TEI) tager Retten hensyn til svagheder, som den er stødt på i sit arbejde vedrørende revisionserklæringen for 2009 og har fremsat bemærkninger om i sin særberetning nr. 1/2010 om forenklede toldprocedurer (punkt 2.23, 2.24 og 2.36).

BILAG 2.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER OM INDTÆGTER

| Vigtigste berørte GD’er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Forbehold | Rettensbemærkninger | Samlet vurdering af pålideligheden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BUDG | uden forbehold for så vidt angår egne indtægter | I/R | — | A |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |

Vigtigste berørte GD’er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Forbehold

Rettensbemærkninger

Samlet vurdering af pålideligheden

BUDG

uden forbehold for så vidt angår egne indtægter

I/R

—

A

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 2.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER OM INDTÆGTER

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Traditionelle egne indtægter: Kommissionen og Tyskland forhandler om potentielle toldindtægter |
| I punkt 3.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at Tyskland i 2003 havde slettet posteringer på i alt 40,1 million euro i B-regnskabet uden at give en fuldstændig forklaring herpå.
  I 2005 skrev Retten, at Kommissionen og Tyskland stadig forhandlede om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter. | Der blev stadig forhandlet om restbeløbet på 22,7 millioner euro ved udgangen af 2009. | Det er nødvendigt hurtigt at fastslå det endelige beløb, der skal inkasseres, således at sagen kan afsluttes. | I 2009 var det stadig nødvendigt for Kommissionen at anmode Tyskland om yderligere oplysninger vedrørende en mindre del af de berørte transaktioner. Efter at have modtaget oplysningerne har Kommissionen konkluderet, at der er rimelig sikkerhed for, at der ikke er yderligere skyldige beløb i traditionelle egne indtægter og renter, ud over de beløb, Tyskland allerede har betalt, og Kommissionen har derfor afsluttet denne sag. |
| Momsbaserede egne indtægter: forsinkelser i forbindelse med overtrædelsesproceduren |
| I årsberetningerne for regnskabsårene 2008 og 2007 (henholdsvis punkt 4.19 og 4.24) påpegede Retten, at overtrædelsesprocedurernes længde kunne indvirke på de momsbaserede egne indtægter. | Kommissionen har ændret sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning med det formål at fremskynde processen. | I 2009 blev der konstateret forsinkelser i overtrædelsesprocedurerne på forskellige stadier i processen, som kunne udskyde betalingen af de korrekte beløb i momsbaserede egne indtægter.
  Retten fastholder sit standpunkt, at Kommissionen bør forkorte den tid, der går, fra overtrædelsessagen registreres i det særskilte register over potentielle overtrædelser, og til den indbringes for Den Europæiske Unions Domstol. | Kommissionen bekræfter igen, at den har ændret sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning med henblik på at fremskynde processen. Denne proceduremæssige ændring vil få en effekt, men der vil gå et stykke tid, før den positive virkning af disse ændringer bliver synlig.


  Ikke desto mindre er fem af de i alt otte overtrædelsesprocedurer, der nævnes i punkt 4.19 og 4.24 i årsberetningerne for henholdsvis 2008 og 2007, i mellemtiden blevet afsluttet. |
| BNI-baserede egne indtægter: EU-revisionspolitik (inkl. opfølgning af den græske revision) |
| I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fremsatte Retten nogle bemærkninger om de græske reviderede BNI-data (punkt 4.24-4.26) og anbefalede i punkt 4.32, at Kommissionen: | | | |
| a) | fastsætter regler for, hvordan medlemsstaterne skal meddele ændringer, således at den og BNI-udvalget på forhånd informeres om større revisioner |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Traditionelle egne indtægter: Kommissionen og Tyskland forhandler om potentielle toldindtægter

I punkt 3.23 i årsberetningen for regnskabsåret 2004 bemærkede Retten, at Tyskland i 2003 havde slettet posteringer på i alt 40,1 million euro i B-regnskabet uden at give en fuldstændig forklaring herpå.

I 2005 skrev Retten, at Kommissionen og Tyskland stadig forhandlede om 22,7 millioner euro i potentielle toldindtægter.

Der blev stadig forhandlet om restbeløbet på 22,7 millioner euro ved udgangen af 2009.

Det er nødvendigt hurtigt at fastslå det endelige beløb, der skal inkasseres, således at sagen kan afsluttes.

I 2009 var det stadig nødvendigt for Kommissionen at anmode Tyskland om yderligere oplysninger vedrørende en mindre del af de berørte transaktioner. Efter at have modtaget oplysningerne har Kommissionen konkluderet, at der er rimelig sikkerhed for, at der ikke er yderligere skyldige beløb i traditionelle egne indtægter og renter, ud over de beløb, Tyskland allerede har betalt, og Kommissionen har derfor afsluttet denne sag.

Momsbaserede egne indtægter: forsinkelser i forbindelse med overtrædelsesproceduren

I årsberetningerne for regnskabsårene 2008 og 2007 (henholdsvis punkt 4.19 og 4.24) påpegede Retten, at overtrædelsesprocedurernes længde kunne indvirke på de momsbaserede egne indtægter.

Kommissionen har ændret sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning med det formål at fremskynde processen.

I 2009 blev der konstateret forsinkelser i overtrædelsesprocedurerne på forskellige stadier i processen, som kunne udskyde betalingen af de korrekte beløb i momsbaserede egne indtægter.

Retten fastholder sit standpunkt, at Kommissionen bør forkorte den tid, der går, fra overtrædelsessagen registreres i det særskilte register over potentielle overtrædelser, og til den indbringes for Den Europæiske Unions Domstol.

Kommissionen bekræfter igen, at den har ændret sine procedurer, således at der hyppigere kan træffes beslutning med henblik på at fremskynde processen. Denne proceduremæssige ændring vil få en effekt, men der vil gå et stykke tid, før den positive virkning af disse ændringer bliver synlig.

Ikke desto mindre er fem af de i alt otte overtrædelsesprocedurer, der nævnes i punkt 4.19 og 4.24 i årsberetningerne for henholdsvis 2008 og 2007, i mellemtiden blevet afsluttet.

BNI-baserede egne indtægter: EU-revisionspolitik (inkl. opfølgning af den græske revision)

I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fremsatte Retten nogle bemærkninger om de græske reviderede BNI-data (punkt 4.24-4.26) og anbefalede i punkt 4.32, at Kommissionen:

a)

fastsætter regler for, hvordan medlemsstaterne skal meddele ændringer, således at den og BNI-udvalget på forhånd informeres om større revisioner

| a) | Fire medlemsstater præsenterede væsentlige revisioner i deres BNP-/BNI-spørgeskemaer og kvalitetsrapporter for 2009. Belgien og Estland sendte ikke officielle skrivelser for at meddele væsentlige revisioner i deres nationale regnskaber, selv om Eurostat havde fremsendt påmindelser herom. Malta og Letland sendte officielle skrivelser efter den fastsatte frist. |
| --- | --- |

a)

Fire medlemsstater præsenterede væsentlige revisioner i deres BNP-/BNI-spørgeskemaer og kvalitetsrapporter for 2009. Belgien og Estland sendte ikke officielle skrivelser for at meddele væsentlige revisioner i deres nationale regnskaber, selv om Eurostat havde fremsendt påmindelser herom. Malta og Letland sendte officielle skrivelser efter den fastsatte frist.

| a) | I ingen af de fire tilfælde blev CMFB’s retningslinjer om meddelelse af større statistiske revisioner anvendt. Eurostat bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne følger disse retningslinjer. |
| --- | --- |

a)

I ingen af de fire tilfælde blev CMFB’s retningslinjer om meddelelse af større statistiske revisioner anvendt. Eurostat bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne følger disse retningslinjer.

| a) | Kommissionen (Eurostat) minder hele tiden medlemsstaterne om, at det er nødvendigt at anvende retningslinjerne, navnlig under møder i BNI-udvalget og i bilaterale kontakter. Selv om de berørte medlemsstater i forbindelse med de i 2009 afsluttede revisioner, som Retten omtaler, gav en række oplysninger på forhånd under møderne i BNI-udvalget, vil Kommissionen fortsætte med at understrege vigtigheden af og overvåge, at medlemsstaterne følger denne procedure. |
| --- | --- |

a)

| b) | implementerer en koordineret politik for revision af nationale regnskabsdata og herunder stiller krav om regelmæssig benchmarking |
| --- | --- |

b)

implementerer en koordineret politik for revision af nationale regnskabsdata og herunder stiller krav om regelmæssig benchmarking

| b) | På mødet i Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik (CMFB) i juli 2009 fremsatte Kommissionen og Den Europæiske Centralbank et forslag om en konkret fælles politik for revision af nationalregnskaber og betalingsbalancer.
  Medlemmerne af CMFB besluttede, at medlemsstaterne skulle vurdere effekten af den foreslåede EU-revisionspolitik på proceduren for udarbejdelse af nationale statistikker. |
| --- | --- |

b)

På mødet i Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik (CMFB) i juli 2009 fremsatte Kommissionen og Den Europæiske Centralbank et forslag om en konkret fælles politik for revision af nationalregnskaber og betalingsbalancer.

Medlemmerne af CMFB besluttede, at medlemsstaterne skulle vurdere effekten af den foreslåede EU-revisionspolitik på proceduren for udarbejdelse af nationale statistikker.

| b) | Trods de fremskridt der er gjort, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne gør mere for at gennemføre en fælles revisionspolitik i Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

b)

Trods de fremskridt der er gjort, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne gør mere for at gennemføre en fælles revisionspolitik i Den Europæiske Union.

| b) | Kommissionen vil fortsætte sit arbejde og sine drøftelser med medlemsstaterne med henblik på gennemførelsen af en fælles revisionspolitik i EU med hensyntagen til Rettens bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

| c) | sikrer, at konklusionerne fra kontrollen af den græske oversigt foreligger så tidligt, at det er muligt at medtage de korrigerede data i regnskaberne for regnskabsåret 2007. |
| --- | --- |

c)

sikrer, at konklusionerne fra kontrollen af den græske oversigt foreligger så tidligt, at det er muligt at medtage de korrigerede data i regnskaberne for regnskabsåret 2007.

| c) | I juli 2009 ophævede Kommissionen seks af de syv specifikke forbehold vedrørende Grækenland. |
| --- | --- |

c)

I juli 2009 ophævede Kommissionen seks af de syv specifikke forbehold vedrørende Grækenland.

| c) | Kommissionen (Eurostat) bør i 2010 fortsætte sit arbejde i samarbejde med Grækenland for at fuldføre efterprøvelsen af de græske BNI-data for perioden 1995-2001. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen (Eurostat) bør i 2010 fortsætte sit arbejde i samarbejde med Grækenland for at fuldføre efterprøvelsen af de græske BNI-data for perioden 1995-2001.

| c) | Kommissionen (Eurostat) fortsætter sit samarbejde med de græske myndigheder med henblik på at kunne ophæve det eneste resterende BNI-forbehold for perioden 1995-2001. |
| --- | --- |

c)

I årsberetningerne for regnskabsårene 2007, 2008 og 2009 noterede Retten de fremskridt, Kommissionen havde gjort, og det arbejde, der skulle gøres i samarbejde med medlemsstaterne, for at efterkomme disse anbefalinger.

BNI-baserede egne indtægter: måling af illegale aktiviteter i de nationale regnskaber

I henhold til artikel 1.13, litra g) og 3.08 i ENS 95 (1) skal illegale aktiviteter, som har samme karakteristika som en økonomisk transaktion, medtages i målingen af BNP/BNI.

I årsberetningen for regnskabsåret 2004 (punkt 3.54 c)) anbefalede Retten, at Kommissionen sørger for, at alle medlemsstater opfylder ENS 95-kravene for så vidt angår illegale aktiviteter.

BNI-udvalget drøftede målingen af illegale aktiviteter i de nationale regnskaber i marts 2004. På grund af de alvorlige problemer, der opstod, da der skulle defineres retningslinjer på dette område, anbefalede BNI-udvalget, at man ikke foretog eksplicitte justeringer for så vidt angik de illegale aktiviteter, før end der forelå bedre udarbejdelsesmetoder og -kilder.

I april 2008 og i april 2009 undersøgte BNI-udvalget en række spørgsmål vedrørende måling af bestemte kategorier af illegale aktiviteter på basis af resultaterne af undersøgelser, som for nylig blev gennemført af en række medlemsstater.

Kommissionen (Eurostat) skulle efter planen færdiggøre sin gennemgang af situationen for overslag over illegale aktiviteter i de nationale regnskaber og foreslå retningslinjer for medlemsstaterne i 2010 under hensyntagen til BNI-udvalgets udtalelser.

På trods af de fremskridt, der er sket i målingen af illegale aktiviteter i de nationale regnskaber, er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne fortsætter deres arbejde.

BNI-udvalget drøftede på sit møde den 29. april 2010 en række spørgsmål med relation til den sidste kategori af illegale aktiviteter, den havde identificeret i de nationale regnskaber. I forlængelse af denne drøftelse vil Kommissionen i første halvår af 2011 komme med en række forslag til løsning af problemet med måling af illegale aktiviteter i de nationale regnskaber.

BNI-baserede egne indtægter: Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM)

Indirekte målte finansielle formidlingstjenester (FISIM) er den del af de finansielle institutioners produktion, som ikke opnås ved direkte salg af tjenester med en fastsat pris, men ved at den rentesats, der anvendes ved udlån, er højere end den, der anvendes ved indlån.

Fordelingen af FISIM inden for rammerne af ENS 95 blev defineret ved Rådets forordning (EF) nr. 448/98 (2) og blev gennemført fra og med 1. januar 2005 ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1889/2002 (3). Som en undtagelse fastsættes det i artikel 8, stk. 1, i førstnævnte forordning, at afgørelsen om fordelingen af FISIM med henblik på Fællesskabets eget budget og egne indtægter træffes af Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen

I sin årsberetning for regnskabsåret 2005 (punkt 4.30 e)) anbefalede Retten, at Kommissionen fremsætter et forslag om, at FISIM medtages i det BNI-tal, der anvendes til beregningen af egne indtægter.

I forbindelse med fremsendelsen af ENS 95-data i september/oktober 2008 medtog alle medlemsstater fordelingen af FISIM i de nationale regnskabsdata (hvilket øgede medlemsstaternes BNI med mere end 1 % i gennemsnit).

I maj 2009 fremsatte Kommissionen et forslag til en rådsafgørelse med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2005 om fordelingen af FISIM i forbindelse med fastlæggelsen af BNI med henblik på egne indtægter.

Rådets arbejdsgruppe om egne indtægter drøftede dette forslag fra Kommissionen og udtrykte betænkeligheder ved beregningsmetoden for FISIM, tidsplanen for ikrafttrædelsen og forslagets tilbagevirkende kraft.

I oktober 2009 fremsatte formandskabet et ændret forslag, hvori det blev foreslået, at Rådets afgørelse skulle træde i kraft den 1. januar 2010. I marts 2010 blev Rådets afgørelse 2010/196/EU, Euratom (4) vedtaget.

Retten vil fremover i sine revisioner følge op på fordelingen af FISIM i de BNI-tal, der anvendes til beregning af egne indtægter.

---

(1)  Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 (EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1), som ændret.

(2)  EFT L 58 af 27.2.1998, s. 1.

(3)  EFT L 286 af 24.10.2002, s. 11.

(4)  EUT L 87 af 7.4.2010, s. 31.

---

KAPITEL 3

Landbrug og naturressourcer

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Revisionens omfang og revisionsmetode

Transaktionernes formelle rigtighed

Landbrug og udvikling af landdistrikter

Miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

Systemernes effektivitet

Politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Systemer vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner

Politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen landbrug og naturressourcer, som omfatter følgende politikområder: 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter, 11 — Fiskeri og maritime anliggender og 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i
  tabel 3.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen landbrug og naturressourcer, som omfatter følgende politikområder: 05 — Landbrug og udvikling af landdistrikter, 11 — Fiskeri og maritime anliggender og 17 — Sundhed og forbrugerbeskyttelse. De centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i
  tabel 3.1
  .

Tabel 3.1 —   Landbrug og naturressourcer — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget-afsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger i 2009 | Forvaltningsmåde |
| 5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter | Administrative udgifter | 128 | Direkte central forvaltning |
| Interventioner på landbrugsmarkeder | 7 006 | Delt forvaltning |
| Direkte støtte | 39 114 | Delt forvaltning |
| Udvikling af landdistrikter | 8 738 | Delt forvaltning |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger | 254 | Decentral forvaltning |
| Andet | –31 | Delt forvaltning |
| | 55 209 | |
| 7 | Miljø | Administrative udgifter | 87 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 269 | Direkte/indirekte central forvaltning |
| | 356 | |
| 11 | Fiskeri og maritimeanliggender | Administrative udgifter | 39 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 553 | Central/delt forvaltning |
| | 592 | |
| 17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse | Administrative udgifter | 111 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 416 | Direkte/indirekte central forvaltning |
| | 526 | |
| Administrative udgifter i alt (38) | 366 | |
| Aktionsudgifter i alt (bestående af): | 56 318 | |
| – forskud | 518 | |
| – mellemliggende/endelige betalinger | 55 800 | |
| Renskabsårets betalinger i alt | 56 684 | |
| Regnskabsårets forpligtelser i alt | 62 165 | |
| Kilde: Årsregnskabet for 2009. |

(millioner euro)

Budget-afsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger i 2009

Forvaltningsmåde

5

Landbrug og udvikling af landdistrikter

Administrative udgifter

128

Direkte central forvaltning

Interventioner på landbrugsmarkeder

7 006

Delt forvaltning

Direkte støtte

39 114

Delt forvaltning

Udvikling af landdistrikter

8 738

Delt forvaltning

Førtiltrædelsesforanstaltninger

254

Decentral forvaltning

Andet

–31

Delt forvaltning

55 209

7

Miljø

Administrative udgifter

87

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

269

Direkte/indirekte central forvaltning

356

11

Fiskeri og maritimeanliggender

Administrative udgifter

39

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

553

Central/delt forvaltning

592

17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Administrative udgifter

111

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

416

Direkte/indirekte central forvaltning

526

Administrative udgifter i alt (38)

366

Aktionsudgifter i alt (bestående af):

56 318

– forskud

518

– mellemliggende/endelige betalinger

55 800

Renskabsårets betalinger i alt

56 684

Regnskabsårets forpligtelser i alt

62 165

Kilde: Årsregnskabet for 2009.

| 3.2. | I henhold til traktaten har Kommissionen det overordnede ansvar for at gennemføre EU’s budget. Så godt som alle udgifter til landbrug og udvikling af landdistrikter afholdes under delt forvaltning, hvorved der delegeres gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. For så vidt angår de andre områder — bortset fra Den Europæiske Fiskerifond, som er underlagt delt forvaltning på grundlag af flerårige programmer — forvaltes budgetbevillingerne enten direkte eller indirekte af Kommissionen. |
| --- | --- |

3.2.

I henhold til traktaten har Kommissionen det overordnede ansvar for at gennemføre EU’s budget. Så godt som alle udgifter til landbrug og udvikling af landdistrikter afholdes under delt forvaltning, hvorved der delegeres gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne. For så vidt angår de andre områder — bortset fra Den Europæiske Fiskerifond, som er underlagt delt forvaltning på grundlag af flerårige programmer — forvaltes budgetbevillingerne enten direkte eller indirekte af Kommissionen.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

| 3.3. | Målene (1) for den fælles landbrugspolitik, som er fastlagt i traktaten, er at forøge landbrugets produktivitet for at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer. |
| --- | --- |

3.3.

Målene (1) for den fælles landbrugspolitik, som er fastlagt i traktaten, er at forøge landbrugets produktivitet for at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, at stabilisere markederne, at sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer.

| 3.4. | EU-budgettet finansierer hovedsagelig udgifterne til den fælles landbrugspolitik via to fonde (2): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), der, som forklaret i det følgende, finansierer alle EU’s udgifter til markedsforanstaltninger (3) og direkte støtte, og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som med forskellige satser medfinansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

3.4.

EU-budgettet finansierer hovedsagelig udgifterne til den fælles landbrugspolitik via to fonde (2): Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), der, som forklaret i det følgende, finansierer alle EU’s udgifter til markedsforanstaltninger (3) og direkte støtte, og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som med forskellige satser medfinansierer programmer vedrørende udvikling af landdistrikter.

| 3.5. | De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:






  — | Ordningen for direkte støtte »Enkeltbetalingsordningen (SPS)«, som blev indført for at afkoble betalingerne til landbrugerne fra produktionen (»afkobling«). For at være berettiget til støtte under SPS-ordningen skal landbrugerne først have »betalingsrettigheder« (4). Sammen med en hektar støtteberettiget jord, som landbrugeren har anmeldt, udløser hver enkelt betalingsrettighed en SPS betaling mindst indtil 2013 (5). Enkeltbetalingsordningen har fået stadig større betydning, og i 2009 beløb udgifterne under denne ordning sig til 28 806 millioner euro. |
| --- | --- | --- |

3.5.

De vigtigste foranstaltninger, som finansieres af EGFL, er:

—

Ordningen for direkte støtte »Enkeltbetalingsordningen (SPS)«, som blev indført for at afkoble betalingerne til landbrugerne fra produktionen (»afkobling«). For at være berettiget til støtte under SPS-ordningen skal landbrugerne først have »betalingsrettigheder« (4). Sammen med en hektar støtteberettiget jord, som landbrugeren har anmeldt, udløser hver enkelt betalingsrettighed en SPS betaling mindst indtil 2013 (5). Enkeltbetalingsordningen har fået stadig større betydning, og i 2009 beløb udgifterne under denne ordning sig til 28 806 millioner euro.

| — | Ordningen for direkte støtte, »den generelle arealbetalingsordning«(SAPS). Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. For øjeblikket anvender ti af de nye medlemsstater SAPS-ordningen (6), og i 2009 beløb udgifterne under denne ordning sig til 3 723 millioner euro. |
| --- | --- |

—

Ordningen for direkte støtte, »den generelle arealbetalingsordning«(SAPS). Under denne ordning betales der samme beløb for hver støtteberettiget hektar landbrugsjord. For øjeblikket anvender ti af de nye medlemsstater SAPS-ordningen (6), og i 2009 beløb udgifterne under denne ordning sig til 3 723 millioner euro.

| — | Andre ordninger for direkte støtte (koblede betalinger), som har til formål at opretholde produktionen i områder, hvor der ellers vil være risiko for, at produktionen opgives. De pågældende udgiftsbeløb, som generelt er faldende som følge af yderligere afkobling og integrering af andre støtteordninger i enkeltbetalingsordningen, tegnede sig for 6 585 millioner euro. |
| --- | --- |

—

Andre ordninger for direkte støtte (koblede betalinger), som har til formål at opretholde produktionen i områder, hvor der ellers vil være risiko for, at produktionen opgives. De pågældende udgiftsbeløb, som generelt er faldende som følge af yderligere afkobling og integrering af andre støtteordninger i enkeltbetalingsordningen, tegnede sig for 6 585 millioner euro.

3.5.

| — | Interventioner på landbrugsmarkeder: de vigtigste foranstaltninger er intervention, oplagring og eksportrestitutioner samt specifik støtte til vin, frugt og grønsager samt fødevareprogrammer (beløbende sig til i alt 3 988 millioner euro) og sukkeromstruktureringsfonden (3 018 millioner euro). |
| --- | --- |

—

Interventioner på landbrugsmarkeder: de vigtigste foranstaltninger er intervention, oplagring og eksportrestitutioner samt specifik støtte til vin, frugt og grønsager samt fødevareprogrammer (beløbende sig til i alt 3 988 millioner euro) og sukkeromstruktureringsfonden (3 018 millioner euro).

| — | Betalinger fra sukkeromstruktureringsfonden blev finansieret af bidrag, der er indbetalt af producenter med kvoter, og som er formålsbestemte EGFL-indtægter. |
| --- | --- |

—

Betalinger fra sukkeromstruktureringsfonden blev finansieret af bidrag, der er indbetalt af producenter med kvoter, og som er formålsbestemte EGFL-indtægter.

| 3.6. | Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) medfinansierer udgifter til udvikling af landdistrikter, som dækker en lang række foranstaltninger, f.eks. landbrugsmiljøordninger, udligningsbeløb til landbrug i ugunstigt stillede områder, investering i landbrugsbedrifter og infrastruktur i landområder (8 992 millioner euro) (7). Inden for rammerne af det såkaldte sundhedscheck af den fælles landbrugspolitik (8) og den europæiske økonomiske genopretningsplan (9) blev der i 2009 tilført supplerende midler til udvikling af landdistrikterne til finansiering af prioriteter som f.eks. infrastruktur for bredbåndsinternet, klimaændringer, vedvarende energi, vandforvaltning, biodiversitet og ledsageforanstaltninger til omstrukturering af mejerisektoren. Til sidstnævnte foranstaltninger blev der dog ikke afholdt udgifter i 2009. |
| --- | --- |

3.6.

Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) medfinansierer udgifter til udvikling af landdistrikter, som dækker en lang række foranstaltninger, f.eks. landbrugsmiljøordninger, udligningsbeløb til landbrug i ugunstigt stillede områder, investering i landbrugsbedrifter og infrastruktur i landområder (8 992 millioner euro) (7). Inden for rammerne af det såkaldte sundhedscheck af den fælles landbrugspolitik (8) og den europæiske økonomiske genopretningsplan (9) blev der i 2009 tilført supplerende midler til udvikling af landdistrikterne til finansiering af prioriteter som f.eks. infrastruktur for bredbåndsinternet, klimaændringer, vedvarende energi, vandforvaltning, biodiversitet og ledsageforanstaltninger til omstrukturering af mejerisektoren. Til sidstnævnte foranstaltninger blev der dog ikke afholdt udgifter i 2009.

| 3.6. | Medlemsstaterne begyndte allerede i 2009 at gennemføre de nye prioriteter, der var opstillet i forbindelse med sundhedstjekket og i den europæiske økonomiske genopretningsplan, men anmeldte først udgifterne til Kommissionen ved udgangen af 2009, fordi programændringerne ikke var godkendt før.

  Beløbet (8 992 mio. EUR) vedrører betalingsbevillinger til kapitel 05 04 og 05 05, som omfatter:







  — | operationel teknisk bistand |
| --- | --- | --- |

3.6.

Beløbet (8 992 mio. EUR) vedrører betalingsbevillinger til kapitel 05 04 og 05 05, som omfatter:

—

operationel teknisk bistand

| — | foranstaltninger i forbindelse med genressourcer |
| --- | --- |

—

foranstaltninger i forbindelse med genressourcer

| — | tilbagebetalinger fra tidligere EUGFL-garantiprogrammer (EU-15) |
| --- | --- |

—

tilbagebetalinger fra tidligere EUGFL-garantiprogrammer (EU-15)

| — | førtiltrædelsesinstrumenterne (Sapard), der ikke er en del af ELFUL og som faktisk er opført under en særlig post samt en anden post inden for de finansielle overslag. |
| --- | --- |

—

førtiltrædelsesinstrumenterne (Sapard), der ikke er en del af ELFUL og som faktisk er opført under en særlig post samt en anden post inden for de finansielle overslag.

| 3.7. | Under alle de EGFL-ordninger for direkte støtte, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (10), og en række af støtteordningerne under ELFUL skal modtagerne af EU-støtte opfylde krav om »krydsoverensstemmelse«. Der er tale om krav i relation til miljøbeskyttelse, folkesundhed og dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd (de lovgivningsbestemte forvaltningskrav) og betingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand (11). Når det konstateres, at disse betingelser ikke er overholdt, skal der ifølge EU-lovgivningen foretages en nedsættelse eller udelukkelse (12) af de samlede direkte betalinger, der er ydet til landbrugeren ifølge de støtteansøgninger, han indgiver i løbet af det kalenderår, hvor forholdet konstateres. Rettens test af betalinger til landbrugere omfatter kun et mindre antal krydsoverensstemmelseskrav (jf. punkt 3.17, tredje led). Når overtrædelserne er konstateret, klassificeres de som ikke-kvantificerbare fejl, og indgår derfor ikke i beregningen af fejlprocenten. |
| --- | --- |

3.7.

Under alle de EGFL-ordninger for direkte støtte, der er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (10), og en række af støtteordningerne under ELFUL skal modtagerne af EU-støtte opfylde krav om »krydsoverensstemmelse«. Der er tale om krav i relation til miljøbeskyttelse, folkesundhed og dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd (de lovgivningsbestemte forvaltningskrav) og betingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand (11). Når det konstateres, at disse betingelser ikke er overholdt, skal der ifølge EU-lovgivningen foretages en nedsættelse eller udelukkelse (12) af de samlede direkte betalinger, der er ydet til landbrugeren ifølge de støtteansøgninger, han indgiver i løbet af det kalenderår, hvor forholdet konstateres. Rettens test af betalinger til landbrugere omfatter kun et mindre antal krydsoverensstemmelseskrav (jf. punkt 3.17, tredje led). Når overtrædelserne er konstateret, klassificeres de som ikke-kvantificerbare fejl, og indgår derfor ikke i beregningen af fejlprocenten.

| 3.8. | Kun landbrugere er berettiget til arealstøtte fra EU. En landbruger defineres som en person, som udøver en landbrugsaktivitet. En landbrugsaktivitet defineres som produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder høst, malkning, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål, eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand (13). I henhold til de relevante EU-regler er mindstekravet, der skal være opfyldt for at være berettiget til at modtage støtte, hvis ansøgeren ikke udøver nogen anden landbrugsaktivitet, at han aktivt bevarer jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand. |
| --- | --- |

3.8.

Kun landbrugere er berettiget til arealstøtte fra EU. En landbruger defineres som en person, som udøver en landbrugsaktivitet. En landbrugsaktivitet defineres som produktion, avl eller dyrkning af landbrugsprodukter, herunder høst, malkning, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål, eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand (13). I henhold til de relevante EU-regler er mindstekravet, der skal være opfyldt for at være berettiget til at modtage støtte, hvis ansøgeren ikke udøver nogen anden landbrugsaktivitet, at han aktivt bevarer jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand.

| 3.9. | Under begge fonde kanaliseres udgifterne gennem ca. 80 nationale eller regionale betalingsorganer. Før disse organer kan anmelde udgifter til EU budgettet, skal de godkendes på grundlag af kriterier, som Kommissionen har fastlagt. Disse betalingsorganer foretager betalinger til modtagerne, og før de gør det, skal de enten direkte eller gennem bemyndigede organer forvisse sig om, at støtteansøgningerne er støtteberettigede. Betalingsorganernes regnskaber og betalinger undersøges af uafhængige revisionsorganer (godkendelsesorganer), som aflægger beretning til Kommissionen i februar det følgende år. |
| --- | --- |

3.9.

Under begge fonde kanaliseres udgifterne gennem ca. 80 nationale eller regionale betalingsorganer. Før disse organer kan anmelde udgifter til EU budgettet, skal de godkendes på grundlag af kriterier, som Kommissionen har fastlagt. Disse betalingsorganer foretager betalinger til modtagerne, og før de gør det, skal de enten direkte eller gennem bemyndigede organer forvisse sig om, at støtteansøgningerne er støtteberettigede. Betalingsorganernes regnskaber og betalinger undersøges af uafhængige revisionsorganer (godkendelsesorganer), som aflægger beretning til Kommissionen i februar det følgende år.

| 3.9. | I overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 undersøger og attesterer godkendelsesorganet ud over årsregnskaberne også årligt betalingsorganernes interne kontrolprocedurer. |
| --- | --- |

3.9.

Politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 3.10. | Unionens miljøpolitik skal bidrage til beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, menneskers sundhed og en rationel udnyttelse af naturressourcerne, herunder også på internationalt niveau. Det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (14) er det vigtigste finansieringsinstrument og dækker EU’s bidrag til projekter i medlemsstaterne, som skal være med til at bevare naturen og den biologiske mangfoldighed samt fremme miljøpolitik, governance, information og kommunikation. |
| --- | --- |

3.10.

Unionens miljøpolitik skal bidrage til beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, menneskers sundhed og en rationel udnyttelse af naturressourcerne, herunder også på internationalt niveau. Det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (14) er det vigtigste finansieringsinstrument og dækker EU’s bidrag til projekter i medlemsstaterne, som skal være med til at bevare naturen og den biologiske mangfoldighed samt fremme miljøpolitik, governance, information og kommunikation.

| 3.11. | Den Europæiske fiskerifond (15) er det vigtigste instrument i forbindelse med politikområdet Maritime anliggender og fiskeri. Målene for den fælles fiskeripolitik er de samme som målene for den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 3.3). |
| --- | --- |

3.11.

Den Europæiske fiskerifond (15) er det vigtigste instrument i forbindelse med politikområdet Maritime anliggender og fiskeri. Målene for den fælles fiskeripolitik er de samme som målene for den fælles landbrugspolitik (jf. punkt 3.3).

| 3.12. | Med hensyn til Sundhed og forbrugerbeskyttelse bidrager EU dels til at beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed, dels til forbrugervelfærd. |
| --- | --- |

3.12.

Med hensyn til Sundhed og forbrugerbeskyttelse bidrager EU dels til at beskytte menneskers, dyrs og planters sundhed, dels til forbrugervelfærd.

Forskud og mellemliggende/endelige betalinger

| 3.13. | For EGFL-udgifternes vedkommende er der hovedsagelig tale om tilbagebetaling af støtte, som medlemsstaterne har udbetalt til landbrugere og andre støttemodtagere. |
| --- | --- |

3.13.

For EGFL-udgifternes vedkommende er der hovedsagelig tale om tilbagebetaling af støtte, som medlemsstaterne har udbetalt til landbrugere og andre støttemodtagere.

| 3.14. | For så vidt angår ELFUL og EFF blev der til hvert program udbetalt et forskud svarende til 7 % af EU-bidraget, når Kommissionen havde godkendt programmet (16). I 2009 blev der kun foretaget mellemliggende betalinger over ELFUL, mens der for EFF’s vedkommende også var tale om forskud. |
| --- | --- |

3.14.

For så vidt angår ELFUL og EFF blev der til hvert program udbetalt et forskud svarende til 7 % af EU-bidraget, når Kommissionen havde godkendt programmet (16). I 2009 blev der kun foretaget mellemliggende betalinger over ELFUL, mens der for EFF’s vedkommende også var tale om forskud.

| 3.15. | Betalingerne til sundhed og forbrugerbeskyttelse omfatter ikke forskud. Medlemsstaterne får udbetalt godtgørelse på grundlag af de udgifter, de har anmeldt. Til miljø kan op til 40 % af EU’s bidrag til et LIFE-projekt forudfinansieres som fastlagt i tilskudsaftalen. |
| --- | --- |

3.15.

Betalingerne til sundhed og forbrugerbeskyttelse omfatter ikke forskud. Medlemsstaterne får udbetalt godtgørelse på grundlag af de udgifter, de har anmeldt. Til miljø kan op til 40 % af EU’s bidrag til et LIFE-projekt forudfinansieres som fastlagt i tilskudsaftalen.

Budgetgennemførelse

| 3.16. | I forbindelse med ELFUL blev budgetbevillinger til et beløb på 1 650 millioner euro annulleret ved udgangen af 2009 (17), hovedsageligt som følge af det lavere tempo i medlemsstaternes udgifter, som skyldtes problemer med at skaffe national medfinansiering og, for Rumæniens og Bulgariens vedkommende, manglende erfaring med at gennemføre programmer for udvikling af landdistrikterne (18). |
| --- | --- |

3.16.

I forbindelse med ELFUL blev budgetbevillinger til et beløb på 1 650 millioner euro annulleret ved udgangen af 2009 (17), hovedsageligt som følge af det lavere tempo i medlemsstaternes udgifter, som skyldtes problemer med at skaffe national medfinansiering og, for Rumæniens og Bulgariens vedkommende, manglende erfaring med at gennemføre programmer for udvikling af landdistrikterne (18).

| 3.16. | Annulleringen af ELFUL’s budgetbevillinger på 1 650 mio. EUR ved udgangen af 2009 var endvidere en følge af den sene indledende godkendelse af programmer i en række tilfælde. Omprogrammeringen for at tage hensyn til sundhedstjekket og den europæiske økonomiske genopretningsplan kan endvidere også have været årsag til nogle forsinkelser i medlemsstaternes lancering af nye projekter, idet man afventede vedtagelsen af de reviderede programmer for udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

3.16.

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 3.17. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2 i bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen vedrørende gruppen landbrug og naturressourcer skal følgende særlige forhold bemærkes:






  — | Revisorerne undersøgte en stikprøve på 241 betalinger. |
| --- | --- | --- |

3.17.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2 i bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen vedrørende gruppen landbrug og naturressourcer skal følgende særlige forhold bemærkes:

—

Revisorerne undersøgte en stikprøve på 241 betalinger.

| — | For EGFL’s vedkommende omfattede vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemer udvalgte betalingsorganer i fire medlemsstater, som anvender den generelle arealbetalingsordning (SAPS) — Cypern, Letland, Litauen og Slovakiet — og fire medlemsstater, som anvender enkeltbetalingsordningen (SPS): Malta, Grækenland, Italien (Emilia Romagna) og Spanien (Baskerlandet). For Maltas vedkommende omfattede revisionen endvidere tildelingen af betalingsrettigheder efter indførelsen af SPS-ordningen i 2007. Med hensyn til udgifterne til udvikling af landdistrikterne gennemgik Retten overvågnings- og kontrolsystemerne i Østrig, Tyskland (Bayern), Det Forenede Kongerige (England), Grækenland, Den Tjekkiske Republik, Rumænien, Bulgarien og Frankrig. For så vidt angår sundhed og forbrugerbeskyttelse gennemgik Retten overvågnings- og kontrolsystemerne for programmer vedrørende udryddelse og overvågning af dyresygdomme. |
| --- | --- |

—

For EGFL’s vedkommende omfattede vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemer udvalgte betalingsorganer i fire medlemsstater, som anvender den generelle arealbetalingsordning (SAPS) — Cypern, Letland, Litauen og Slovakiet — og fire medlemsstater, som anvender enkeltbetalingsordningen (SPS): Malta, Grækenland, Italien (Emilia Romagna) og Spanien (Baskerlandet). For Maltas vedkommende omfattede revisionen endvidere tildelingen af betalingsrettigheder efter indførelsen af SPS-ordningen i 2007. Med hensyn til udgifterne til udvikling af landdistrikterne gennemgik Retten overvågnings- og kontrolsystemerne i Østrig, Tyskland (Bayern), Det Forenede Kongerige (England), Grækenland, Den Tjekkiske Republik, Rumænien, Bulgarien og Frankrig. For så vidt angår sundhed og forbrugerbeskyttelse gennemgik Retten overvågnings- og kontrolsystemerne for programmer vedrørende udryddelse og overvågning af dyresygdomme.

| — | Når Retten reviderer arealrelaterede betalinger med hensyn til krydsoverensstemmelse, tester den kun de betingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand (minimumsjorddække, spredning af uønsket vegetation), hvor der kan fremskaffes bevis og drages en konklusion under selve revisionsbesøget. For så vidt angår betalingerne over ELFUL undersøgte Retten, om en række lovbestemte forvaltningskrav (beskyttelse af grundvandet og jordbunden mod forurening, identifikation af dyr og dyrevelfærd) var overholdt. I forbindelse med sine revisioner af IFKS, har Retten endvidere undersøgt implementeringen af standarderne for god landbrugs- og miljømæssig stand og de kontrolsystemer, medlemsstaterne har indført. |
| --- | --- |

—

Når Retten reviderer arealrelaterede betalinger med hensyn til krydsoverensstemmelse, tester den kun de betingelser for god landbrugs- og miljømæssig stand (minimumsjorddække, spredning af uønsket vegetation), hvor der kan fremskaffes bevis og drages en konklusion under selve revisionsbesøget. For så vidt angår betalingerne over ELFUL undersøgte Retten, om en række lovbestemte forvaltningskrav (beskyttelse af grundvandet og jordbunden mod forurening, identifikation af dyr og dyrevelfærd) var overholdt. I forbindelse med sine revisioner af IFKS, har Retten endvidere undersøgt implementeringen af standarderne for god landbrugs- og miljømæssig stand og de kontrolsystemer, medlemsstaterne har indført.

| — | For at kunne vurdere grundlaget for Kommissionens beslutninger om finansiel regnskabsafslutning gennemgik Retten endvidere 60 af godkendelsesorganernes attester og rapporter vedrørende 54 betalingsorganer (19). |
| --- | --- |

—

For at kunne vurdere grundlaget for Kommissionens beslutninger om finansiel regnskabsafslutning gennemgik Retten endvidere 60 af godkendelsesorganernes attester og rapporter vedrørende 54 betalingsorganer (19).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 3.18. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 3.1
  . På dette grundlag vurderer Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst for landbrug og naturressourcer ligger mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

3.18.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 3.1
  . På dette grundlag vurderer Retten, at den mest sandsynlige fejlforekomst for landbrug og naturressourcer ligger mellem 2 % og 5 %.

| 3.18. | Kommissionen finder, at en fejlprocent, som i de seneste år har ligget omkring ca. 2 %, bekræfter den samlede positive vurdering, der er foretaget i de foregående år.

  Risikoen for EU’s budget er desuden tilstrækkeligt dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure. |
| --- | --- |

3.18.

Risikoen for EU’s budget er desuden tilstrækkeligt dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure.

| 3.19. | I 2009 var 66 (27 %) (20) af de 241 undersøgte transaktioner behæftet med fejl. 42 (64 %) (21) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl, særlig med hensyn til støtteberettigelse og nøjagtighed. I det følgende gives der eksempler på de forskellige fejltyper. |
| --- | --- |

3.19.

I 2009 var 66 (27 %) (20) af de 241 undersøgte transaktioner behæftet med fejl. 42 (64 %) (21) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl, særlig med hensyn til støtteberettigelse og nøjagtighed. I det følgende gives der eksempler på de forskellige fejltyper.

Landbrug og udvikling af landdistrikter

| 3.20. | 35 (24 %) (22) af de 148 EGFL-transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. 24 (69 %) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl. Med hensyn til udgifterne til udvikling af landdistrikterne var 25 (31 %) af de 80 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. 16 (64 %) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

3.20.

35 (24 %) (22) af de 148 EGFL-transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. 24 (69 %) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl. Med hensyn til udgifterne til udvikling af landdistrikterne var 25 (31 %) af de 80 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. 16 (64 %) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl.

| 3.20. | Kommissionen henviser til, at størstedelen af de kvantificerbare fejl ud fra en finansiel synsvinkel er forholdsvis små og hovedsagelig vedrører små forskelle i den genopmåling af parceller, der er foretaget af Retten (se punkt 3.22). De berørte medlemsstater havde endvidere allerede identificeret en række fejl inden Rettens revision. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | I det følgende gives eksempler på konstaterede fejl med hensyn til støtteberettigelse: |
| --- | --- |

3.21.

I det følgende gives eksempler på konstaterede fejl med hensyn til støtteberettigelse:

3.21.

Eksempler vedrørende EGFL

Der var foretaget en SAPS-betaling til en støttemodtager uden nogen form for dokumentation for, at han udøvede en landbrugsaktivitet: modtageren, et anpartsselskab, som var ejet af en kommune, indsendte en ansøgning om støtte under den generelle arealbetalingsordning for mere end 530 hektar enge og græsmarker. Revisorerne kunne ikke få noget bevis for, at selskabet udførte en landbrugsaktivitet, dvs. produktion eller dyrkning af landbrugsprodukter, opdræt af husdyr og hold af husdyr til landbrugsformål eller bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, og dermed var berettiget til at modtage støtte, med det resultat, at støttebetalingen (30 000 euro) ikke var berettiget. Retten mener, at dette tilfælde er et yderligere eksempel på det problem, som Retten allerede påpegede i sin årsberetning for 2008 (23).

Der var foretaget en SPS-betaling til en modtager, som ukorrekt anmeldte et område med lejede dårlige græsarealer. Den pågældende jord var offentligt ejet jord, som en anden landbruger (udlejeren) erklærede, at kommunen havde givet ham græsningsrettighederne til. Modtageren, en pensioneret landmand, som havde afhændet en del af sin oprindelige bedrift, men havde beholdt nogle af sine betalingsrettigheder, indgik to specifikke kontrakter med udlejeren angiveligt for at kunne overholde kravene i forordningen:

| — | en lejekontrakt for 57 hektar af de ovenfornævnte græsarealer |
| --- | --- |

—

en lejekontrakt for 57 hektar af de ovenfornævnte græsarealer

| — | en såkaldt »back to back« kontrakt, hvorved græsningsrettighederne blev givet tilbage til udlejeren. |
| --- | --- |

—

en såkaldt »back to back« kontrakt, hvorved græsningsrettighederne blev givet tilbage til udlejeren.

Kommunen havde imidlertid ikke givet udlejeren nogen græsningsrettigheder til den pågældende parcel. Under alle omstændigheder er det i henhold til kommunens regler udtrykkeligt forbudt at videregive (helt eller delvist) græsningsrettigheder.

Hverken udlejeren eller modtageren havde derfor rådighed over jorden, og følgelig var bestemmelserne i EU-lovgivningen (24) ikke overholdt.

Sidstnævnte tilfælde betragtes som et klart brud på bestemmelserne i artikel 29 i den gældende forordning, hvori det hedder, at »der foretages ingen betaling til modtagere, om hvem det konstateres, at de kunstigt har skabt betingelser for modtagelse af sådanne betalinger«.

Eksempler vedrørende EGFL

Fysiske eller juridiske personer har ret til at modtage SAPS-betalinger, hvis de udøver en landbrugsaktivitet eller holder jorden i god landbrugsmæssig stand) (37). Der er ikke noget krav om en særlig landbrugsaktivitet. Det er tilstrækkeligt, hvis modtageren overholder kravet om jord i god landbrugsmæssig stand.

Denne sag er ikke et spørgsmål om, hvorvidt transaktionerne er lovlige eller formelt rigtige i henhold til de relevante EU-regler, men drejer sig snarere om det politiske valg, som EU-lovgiverne har truffet under sundhedstjekket, ved at overlade det til medlemsstaterne at afgøre, om der skal foretages direkte betalinger til fysiske og juridiske personer, hvis hovedaktivitet ikke består i at drive landbrug, eller hvis landbrugsaktiviteter er ubetydelige. Yderligere overvejelser vedrørende dette spørgsmål pågår inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik efter 2013.

Det fremgår af betalingsfilen, at de berørte nationale myndigheder i september 2008 på stedet kontrollerede det areal, som ansøgningen vedrørte, herunder nogle parceller, der var kontrolleret af Retten, og fastsatte betalingen på basis af det areal, som efter deres opfattelse var i god landbrugsmæssig stand. Under Kommissionens besøg på stedet i maj 2010 blev det bekræftet, at det pågældende areal fortsat er i god landbrugsmæssig stand.

| 3.22. | De fleste af de kvantificerbare fejl var nøjagtighedsfejl: (87 % i EGFL og 81 % med hensyn til udvikling af landdistrikterne). Endvidere skyldtes de fleste nøjagtighedsfejl, at der var anmeldt for meget støtteberettiget jord. I det følgende gives flere eksempler på konstaterede nøjagtighedsfejl: |
| --- | --- |

3.22.

De fleste af de kvantificerbare fejl var nøjagtighedsfejl: (87 % i EGFL og 81 % med hensyn til udvikling af landdistrikterne). Endvidere skyldtes de fleste nøjagtighedsfejl, at der var anmeldt for meget støtteberettiget jord. I det følgende gives flere eksempler på konstaterede nøjagtighedsfejl:

3.22.

EGFL vedrørende eksempler

I forbindelse med to af de 12 transaktioner, Retten reviderede i en medlemsstat, var betalingerne beregnet på grundlag af ukorrekte rettigheder registreret i databasen, hvilket havde medført, at der i hvert enkelt tilfælde var betalt ca. 20 % for meget.

I en anden medlemsstat var en SPS-betaling beregnet på grundlag af den gennemsnitlige værdi af de rettigheder, landbrugeren rådede over, og ikke, som fastsat i EU-lovgivningen, på grundlag af den gennemsnitlige værdi af de rettigheder, landbrugeren havde anmeldt i sin ansøgning. Resultatet var, at landbrugeren havde fået udbetalt ca. 20 % for lidt.

Eksempler vedrørende EGFL

I begge sager havde de nationale myndigheder allerede inden Retten opdaget, at betalingerne var beregnet på basis af ukorrekte rettigheder, og at eventuelle fejlagtigt udbetalte beløb skulle tilbagesøges.

Kommissionen beklager, at sådanne underbetalinger, som ikke medfører tab for EU-budgettet, ekstrapoleres til hele udgiften på en sådan måde, at den samlede fejlprocent forøges, og der giver et ukorrekt indtryk af, at fejlprocenten afspejler overbetalingens omfang.

| 3.23. | Ligesom for de ikke-kvantificerbare fejl konstaterede Retten, for eksempel i forbindelse med EGFL, at parceller ikke var klart identificeret i ansøgningen, at der var foretaget betalinger efter den lovpligtige frist, og at det ikke var specificeret, fra hvilken dato ansøgerne skulle have eneret til at udnytte den anmeldte parcel. I forbindelse med ELFUL konstaterede Retten et tilfælde, hvor visse betingelser vedrørende støtte, der var udbetalt for at drive økologisk landbrug, ikke var opfyldt fuldt ud. |
| --- | --- |

3.23.

Ligesom for de ikke-kvantificerbare fejl konstaterede Retten, for eksempel i forbindelse med EGFL, at parceller ikke var klart identificeret i ansøgningen, at der var foretaget betalinger efter den lovpligtige frist, og at det ikke var specificeret, fra hvilken dato ansøgerne skulle have eneret til at udnytte den anmeldte parcel. I forbindelse med ELFUL konstaterede Retten et tilfælde, hvor visse betingelser vedrørende støtte, der var udbetalt for at drive økologisk landbrug, ikke var opfyldt fuldt ud.

| 3.23. | Kommissionen kontrollerer systematisk, at betalingsfristerne for direkte støtte verholdes, og foretager om nødvendigt finansielle korrektioner. De øvrige nævnte fejl er formelle og uden finansielle konsekvenser. |
| --- | --- |

3.23.

Miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 3.24. | For så vidt angår miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse var 6 (46 %) af de 13 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. 2 (33 %) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

3.24.

For så vidt angår miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse var 6 (46 %) af de 13 transaktioner i stikprøven behæftet med fejl. 2 (33 %) af disse transaktioner var behæftet med kvantificerbare fejl.

| 3.24. | Da Kommissionen traf beslutning om betalinger til medlemsstaterne som led i den delte forvaltning, var den ikke bekendt med de mulige fejl, der var sket ved udbetaling til den endelige modtager, og som Retten konstaterede. Kommissionen har imidlertid truffet kontrolforanstaltninger for at sikre, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt og kan forebygge sådanne fejl.

  Med hensyn til en transaktion på området maritime anliggender og fiskeri var Kommissionens beregning af den mellemliggende betaling udtryk for en korrekt anvendelse af de gældende regler for beregning af sådanne betalinger efter artikel 76 i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006, som ikke tillader Kommissionen at anvende en anden beregningsmetode efter eget skøn. |
| --- | --- |

3.24.

Med hensyn til en transaktion på området maritime anliggender og fiskeri var Kommissionens beregning af den mellemliggende betaling udtryk for en korrekt anvendelse af de gældende regler for beregning af sådanne betalinger efter artikel 76 i Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006, som ikke tillader Kommissionen at anvende en anden beregningsmetode efter eget skøn.

| 3.25. | Med hensyn til det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF), konstaterede Retten tilfælde, hvor projekter var afsluttet uden for den støtteberettigede periode. |
| --- | --- |

3.25.

Med hensyn til det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF), konstaterede Retten tilfælde, hvor projekter var afsluttet uden for den støtteberettigede periode.

| 3.25. | Kommissionen trækker ikke-støtteberettigede beløb fra i forbindelse med senere udgiftsanmeldelser (hvis de ikke alle er indgivet) eller senest inden programmets afslutning. |
| --- | --- |

3.25.

Eksempel

De nationale myndigheder havde godtgjort udgifter, som var afholdt ni måneder efter den frist, der var fastsat for bygningen af et fiskerfartøj. I lyset af lovgivningen er denne udgift ikke støtteberettiget, eftersom en sådan frist kun kan omgås i tilfælde af »force majeure« opstået i selve projektperioden.

Eksempel

Som led i afslutningen træffer Kommissionen alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at ikke-støtteberettigede beløb fratrækkes i den endelige udgiftsopgørelse og de endelige betalingsanmodninger.

| 3.26. | Retten konstaterede også ikke-kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

3.26.

Retten konstaterede også ikke-kvantificerbare fejl.

3.26.

Eksempler

FIUF: en endelig modtager anmeldte blandt andet udgifter til sine egne medarbejdere og til maskiner, hvortil udgifterne var vurderet til salgsprisen og ikke baseret på de omkostninger, der konkret var påløbet i forbindelse med gennemførelsen af projektet. Da modtagerens faktiske omkostninger ikke kunne oplyses, blev denne fejl klassificeret som en ikke-kvantificerbar fejl.

SANCO: I forbindelse med en betaling vedrørende udsendelse af tv-reklamer for en anti-rygekampagne konstaterede Retten, at Kommissionen ikke havde undersøgt tilstrækkeligt, at alle de ydelser, der var betalt for, også var blevet leveret.

Eksempler

FIUF: Som led i afslutningen træffer Kommissionen alle fornødne foranstaltninger for at sikre, at ikke-støtteberettige beløb fratrækkes i den endelige udgiftsopgørelse og de endelige betalingsanmodninger.

SANCO: Kommissionens tjenestegrene gennemførte en række kontrolundersøgelser, som dokumenterede, at tv-reklamerne var blevet udsendt. Der gennemføres yderligere kontrolundersøgelser i fremtiden.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

Politikområdet landbrug og udvikling af landdistrikter

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

| 3.27. | Det vigtigste kontrolsystem til sikring af transaktionernes formelle rigtighed er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (25). |
| --- | --- |

3.27.

Det vigtigste kontrolsystem til sikring af transaktionernes formelle rigtighed er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) (25).

| 3.28. | IFKS består i hver medlemsstat af databaser over bedrifter, støtteansøgninger, landbrugsparceller og, hvor betalingerne stadig er knyttet til antallet af dyr, en database over dyr, samt et register over betalingsrettigheder i de medlemsstater, der anvender SPS-ordningen. Systemet indebærer flere forskellige kontroller af støtteberettigelse: en administrativ kontrol af alle anmeldelser, krydskontrol med databaser med henblik på at undgå, at den samme jord/de samme dyr anmeldes to gange, og en stedlig kontrol på bedriften af mindst 5 % af anmeldelserne, som betalingsorganerne skal udføre. |
| --- | --- |

3.28.

IFKS består i hver medlemsstat af databaser over bedrifter, støtteansøgninger, landbrugsparceller og, hvor betalingerne stadig er knyttet til antallet af dyr, en database over dyr, samt et register over betalingsrettigheder i de medlemsstater, der anvender SPS-ordningen. Systemet indebærer flere forskellige kontroller af støtteberettigelse: en administrativ kontrol af alle anmeldelser, krydskontrol med databaser med henblik på at undgå, at den samme jord/de samme dyr anmeldes to gange, og en stedlig kontrol på bedriften af mindst 5 % af anmeldelserne, som betalingsorganerne skal udføre.

| 3.29. | IFKS dækker SPS- og SAPS-ordningerne og alle de arealrerelaterede ordninger for koblet støtte samt dyrepræmieordningerne. For så vidt angår ELFUL — særlig foranstaltninger vedrørende miljøvenligt landbrug og ugunstigt stillede områder — er efterprøvelsen af visse grundlæggende elementer, som f.eks. areal og antal dyr, dækket af IFKS, mens andre krav er omfattet af specifikt udformede kontroller (26). |
| --- | --- |

3.29.

IFKS dækker SPS- og SAPS-ordningerne og alle de arealrerelaterede ordninger for koblet støtte samt dyrepræmieordningerne. For så vidt angår ELFUL — særlig foranstaltninger vedrørende miljøvenligt landbrug og ugunstigt stillede områder — er efterprøvelsen af visse grundlæggende elementer, som f.eks. areal og antal dyr, dækket af IFKS, mens andre krav er omfattet af specifikt udformede kontroller (26).

| 3.30. | Retten vurderede otte IFKS-systemer under EGFL og otte specifikke kontrolsystemer under ELFUL (jf. punkt 3.17). |
| --- | --- |

3.30.

Retten vurderede otte IFKS-systemer under EGFL og otte specifikke kontrolsystemer under ELFUL (jf. punkt 3.17).

| 3.31. | I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og revisorerne vurderede også systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Følgende elementer blev undersøgt: |
| --- | --- |

3.31.

I Rettens revision indgik en undersøgelse af, om bestemmelserne i de relevante forordninger var overholdt, og revisorerne vurderede også systemernes effektivitet med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. Følgende elementer blev undersøgt:

3.31.

| I) | administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet |
| --- | --- |

I)

administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

| II) | kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol |
| --- | --- |

II)

kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

| III) | systemer til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf. |
| --- | --- |

III)

systemer til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf.

| III) | Kommissionen understreger, at det er ikke et krav, at landbrugerne overholder kriterierne for krydsoverensstemmelse, for at være støtteberettigede. Kontrollen af disse kriterier vedrører ikke de underliggende transaktioners lovlighed eller formelle rigtighed. Landmænd, som ikke overholder disse kriterier, har ret til at modtage betalinger, men vil blive pålagt sanktioner under hensyntagen til, hvor alvorlig og omfattende den manglende overholdelse er, hvor længe og hvor tit den har fundet sted, og om der er tale om forsømmelighed eller bevidst adfærd hos støttemodtageren. |
| --- | --- |

III)

| 3.32. | Selv om IFKS-systemet i princippet er veludformet, viser den årlige systemrevision vedrørende IFKS, som Retten i de senere år har udført, at systemets effektivitet forringes af unøjagtige data i databaserne, ufuldstændig krydsoverensstemmelseskontrol eller ukorrekt eller ufuldstændig opfølgning af usædvanlige forhold. Med hensyn til regnskabsårene 2006-2008 undersøgte Retten, hvordan IFKS-systemerne vedrørende SPS eller SAPS fungerede i 20 betalingsorganer i 17 medlemsstater og redegjorde for resultaterne i sine årsberetninger. I ét betalingsorgan blev IFKS vurderet som værende effektivt, i 12 som værende delvist effektivt, og i syv konstateredes der væsentlige svagheder, som medførte, at Retten konkluderede, at systemet ikke var effektivt. |
| --- | --- |

3.32.

Selv om IFKS-systemet i princippet er veludformet, viser den årlige systemrevision vedrørende IFKS, som Retten i de senere år har udført, at systemets effektivitet forringes af unøjagtige data i databaserne, ufuldstændig krydsoverensstemmelseskontrol eller ukorrekt eller ufuldstændig opfølgning af usædvanlige forhold. Med hensyn til regnskabsårene 2006-2008 undersøgte Retten, hvordan IFKS-systemerne vedrørende SPS eller SAPS fungerede i 20 betalingsorganer i 17 medlemsstater og redegjorde for resultaterne i sine årsberetninger. I ét betalingsorgan blev IFKS vurderet som værende effektivt, i 12 som værende delvist effektivt, og i syv konstateredes der væsentlige svagheder, som medførte, at Retten konkluderede, at systemet ikke var effektivt.

| 3.33. | Under revisionen af otte betalingsorganer i 2009 fandt Retten kun ét betalingsorgan, hvor systemerne effektivt sikrede betalingernes formelle rigtighed, fire, hvor systemerne var delvist effektive, og i de sidste tre (Grækenland, Cypern og Malta) konstateredes det, at systemerne var ineffektive. |
| --- | --- |

3.33.

Under revisionen af otte betalingsorganer i 2009 fandt Retten kun ét betalingsorgan, hvor systemerne effektivt sikrede betalingernes formelle rigtighed, fire, hvor systemerne var delvist effektive, og i de sidste tre (Grækenland, Cypern og Malta) konstateredes det, at systemerne var ineffektive.

| 3.32-3.33. | Kommissionen finder fortsat, som påpeget af Retten i tidligere årsberetninger siden 2005, at IFKS generelt er et effektivt kontrolsystem til at begrænse fejl eller uregelmæssigheder i forbindelse med udgifterne, hvis systemet anvendes korrekt.

  Effektiviteten og den konstante forbedring af IFKS bekræftes af resultaterne af de overensstemmelseskontroller, som Kommissionen i løbet af seneste år har gennemført i alle medlemsstater, undtagen Luxembourg, samt af den lave fejlprocent, der fremgår af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne, og som kontrolleres og godkendes af godkendelsesorganerne. Denne lave fejlprocent stemmer overens med Rettens egen i årsberetningen for 2008.


  For ansøgningsåret 2008 fandt Kommissionen betydelige mangler i IFKS i Bulgarien og Rumænien. Som følge heraf udarbejdede disse to medlemsstater i 2009 handlingsplaner, som er blevet nøje overvåget af Kommissionen.


  Andre medlemsstater har mindre mangler i deres IFKS, som ikke gør deres systemer ineffektive, men systemerne kan forbedres. I disse medlemsstater er der eller vil der blive truffet forholdsregler til af forbedre systemerne.


  Alle disse mangler følges op i den efterprøvende regnskabsafslutning, som sikrer, at risikoen for EU-budgettet er tilstrækkeligt dækket. |
| --- | --- |

3.32-3.33.

Effektiviteten og den konstante forbedring af IFKS bekræftes af resultaterne af de overensstemmelseskontroller, som Kommissionen i løbet af seneste år har gennemført i alle medlemsstater, undtagen Luxembourg, samt af den lave fejlprocent, der fremgår af kontrolstatistikkerne fra medlemsstaterne, og som kontrolleres og godkendes af godkendelsesorganerne. Denne lave fejlprocent stemmer overens med Rettens egen i årsberetningen for 2008.

For ansøgningsåret 2008 fandt Kommissionen betydelige mangler i IFKS i Bulgarien og Rumænien. Som følge heraf udarbejdede disse to medlemsstater i 2009 handlingsplaner, som er blevet nøje overvåget af Kommissionen.

Andre medlemsstater har mindre mangler i deres IFKS, som ikke gør deres systemer ineffektive, men systemerne kan forbedres. I disse medlemsstater er der eller vil der blive truffet forholdsregler til af forbedre systemerne.

Alle disse mangler følges op i den efterprøvende regnskabsafslutning, som sikrer, at risikoen for EU-budgettet er tilstrækkeligt dækket.

| 3.34. | For så vidt angår de otte reviderede systemer til overvågning og kontrol i forbindelse med udvikling af landdistrikterne konstaterede Retten, at tre af kontrolsystemerne var ineffektive, og at fem kun var delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

3.34.

For så vidt angår de otte reviderede systemer til overvågning og kontrol i forbindelse med udvikling af landdistrikterne konstaterede Retten, at tre af kontrolsystemerne var ineffektive, og at fem kun var delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed.

| 3.34. | Svaghederne i overvågnings- og kontrolsystemerne for udvikling af landdistrikter i Bulgarien og Rumænien skyldes mangler i IFKS. Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har formuleret forbehold med hensyn hertil i sin aktivitetsrapport for 2009.

  Kontrolsystemerne i de øvrige medlemsstater, der blev revideret af Kommissionen, blev fundet effektive. Der er imidlertid mulighed for forbedringer på følgende områder:







  — | Overholdelse af de generelle retningslinjer i arbejdsdokumentet vedrørende forpligtelser til miljøvenlig landbrugsdrift og muligheder for kontrol. Det kræver især, at flere kontrolredskaber anvendes samtidigt. |
| --- | --- | --- |

3.34.

Kontrolsystemerne i de øvrige medlemsstater, der blev revideret af Kommissionen, blev fundet effektive. Der er imidlertid mulighed for forbedringer på følgende områder:

—

Overholdelse af de generelle retningslinjer i arbejdsdokumentet vedrørende forpligtelser til miljøvenlig landbrugsdrift og muligheder for kontrol. Det kræver især, at flere kontrolredskaber anvendes samtidigt.

| — | Der er fortsat behov for simple og klare kriterier for støtteberettigelse og for, at modtagerne informeres om deres forpligtelser klart og utvetydigt. |
| --- | --- |

—

Der er fortsat behov for simple og klare kriterier for støtteberettigelse og for, at modtagerne informeres om deres forpligtelser klart og utvetydigt.

| — | Anvendelse af omfattende administrative kontroller, især hvad angår landbrugsmiljøforanstaltninger. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af omfattende administrative kontroller, især hvad angår landbrugsmiljøforanstaltninger.

| — | Forbedring af kvaliteten af kontrolrapporter med henblik på at sikre bedre revisionsspor og klare konklusioner på grundlag af de gennemførte kontroller. |
| --- | --- |

—

Forbedring af kvaliteten af kontrolrapporter med henblik på at sikre bedre revisionsspor og klare konklusioner på grundlag af de gennemførte kontroller.

| 3.35. | Rettens vigtigste revisionsresultater beskrives i hovedtræk i de følgende punkter. I
  bilag 3.2
  gives en oversigt over resultaterne af undersøgelsen. |
| --- | --- |

3.35.

Rettens vigtigste revisionsresultater beskrives i hovedtræk i de følgende punkter. I
  bilag 3.2
  gives en oversigt over resultaterne af undersøgelsen.

I)   Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekt betaling, herunder databasernes kvalitet

| 3.36. | Alle støtteansøgninger og betalingsanmodninger skal kontrolleres administrativt, og kontrollen skal dække alle de elementer, det er muligt og relevant at kontrollere administrativt (27). Når det er muligt og relevant, skal den administrative kontrol indbefatte krydskontrol, bl.a. med data fra IFKS-databaserne. Retten undersøgte, om databaserne var fuldstændige og pålidelige, og om kontrollen var tilstrækkelig med hensyn til at identificere usædvanlige forhold og træffe korrigerende foranstaltninger. De mest betydningsfulde systemsvagheder, der blev konstateret, beskrives i det følgende. |
| --- | --- |

3.36.

Alle støtteansøgninger og betalingsanmodninger skal kontrolleres administrativt, og kontrollen skal dække alle de elementer, det er muligt og relevant at kontrollere administrativt (27). Når det er muligt og relevant, skal den administrative kontrol indbefatte krydskontrol, bl.a. med data fra IFKS-databaserne. Retten undersøgte, om databaserne var fuldstændige og pålidelige, og om kontrollen var tilstrækkelig med hensyn til at identificere usædvanlige forhold og træffe korrigerende foranstaltninger. De mest betydningsfulde systemsvagheder, der blev konstateret, beskrives i det følgende.

EGFL

| 3.37. | Markidentifikationssystemet (LPIS) er en database, hvor alle landbrugsområder (referenceparceller) i en medlemsstat er registreret. I tre medlemsstater konstaterede Retten væsentlige mangler i LPIS, der indvirker på den administrative krydskontrols effektivitet, som det fremgår af eksemplerne i det følgende:
  Eksempler
  Det blev obligatorisk at anvende LPIS-GIS-teknologien i 2005. I Grækenland indeholdt LPIS-GIS til og med ansøgningsåret 2008 ingen grafiske informationer (ortofotos), som viste det faktiske støtteberettigede areal af de registrerede refererenceparceller. Med hensyn til at udføre den nødvendige krydskontrol var LPIS-GIS-systemet stadig ikke fuldt operationelt pr. december 2009.
  I Litauen konstaterede Retten, at myndighederne ikke havde trukket ikke-støtteberettigede elementer svarende til et samlet areal på 13 700 ha fra de parceller, som i LPIS var registreret som værende 100 % støtteberettigede.
  I Cypern var der taget nye ortofotos i 2008, som var blevet analyseret. Analysen viste, at der på mere end 39 000 referenceparceller var sket ændringer i arealanvendelsen, og at det støtteberettigede areal under SAPS-ordningen som følge heraf var faldet med mere end 7 000 ha (dvs. 5 % af landbrugsarealet). Selv om der var opdaterede oplysninger til rådighed, besluttede de cypriotiske myndigheder at basere betalingerne i ansøgningsåret 2008 på de forældede ortofotos fra 2003. |
| --- | --- |

3.37.

Markidentifikationssystemet (LPIS) er en database, hvor alle landbrugsområder (referenceparceller) i en medlemsstat er registreret. I tre medlemsstater konstaterede Retten væsentlige mangler i LPIS, der indvirker på den administrative krydskontrols effektivitet, som det fremgår af eksemplerne i det følgende:

Eksempler

Det blev obligatorisk at anvende LPIS-GIS-teknologien i 2005. I Grækenland indeholdt LPIS-GIS til og med ansøgningsåret 2008 ingen grafiske informationer (ortofotos), som viste det faktiske støtteberettigede areal af de registrerede refererenceparceller. Med hensyn til at udføre den nødvendige krydskontrol var LPIS-GIS-systemet stadig ikke fuldt operationelt pr. december 2009.

I Litauen konstaterede Retten, at myndighederne ikke havde trukket ikke-støtteberettigede elementer svarende til et samlet areal på 13 700 ha fra de parceller, som i LPIS var registreret som værende 100 % støtteberettigede.

I Cypern var der taget nye ortofotos i 2008, som var blevet analyseret. Analysen viste, at der på mere end 39 000 referenceparceller var sket ændringer i arealanvendelsen, og at det støtteberettigede areal under SAPS-ordningen som følge heraf var faldet med mere end 7 000 ha (dvs. 5 % af landbrugsarealet). Selv om der var opdaterede oplysninger til rådighed, besluttede de cypriotiske myndigheder at basere betalingerne i ansøgningsåret 2008 på de forældede ortofotos fra 2003.

| 3.37. | Generelt bliver kvaliteten af LPIS hele tiden forbedret i medlemsstaterne, hvilket også bekræftes af Kommissionens svar vedrørende de eksempler, som Retten henviser til nedenfor. Fra og med ansøgningsår 2010 er medlemsstaterne desuden hvert år forpligtet til at foretage en kvalitetsvurdering af LPIS-GIS på basis af forud fastlagte procedurer og aflægge rapporter om resultaterne og de planlagte foranstaltninger for om nødvendigt at forbedre situationen.

  Kommissionen erkender, at der var problemer med det græske IFKS i ansøgningsåret 2008. Den finansielle risiko vedrørende fortiden er imidlertid dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, hvorved ca. 866 mio. EUR hidtil er blevet eller vil blive udelukket fra EU-finansiering.


  LPIS-GIS blev i overensstemmelse med handlingsplanen disponibel den 31. december 2008 og indført forud for starten af ansøgningsperioden 2009. Problemet i 2009 var forårsaget af landbrugernes sene digitalisering af parceller og det forhold, at der i mellemtiden var truffet forholdsregler for at korrigere situationen ved at fastsætte en skæringsdato for digitaliseringen.


  Kommissionen følger op på de mangler, der har været i Litauens LPIS-GIS siden 2005, ved hjælp af de efterprøvende regnskabsafslutningsprocedurer. Litauen har imidlertid meddelt Kommissionen, at der blev foretaget korrektioner i LPIS-GIS i december 2009.


  Kommissionen har overvåget LPIS-GIS-manglerne i Cypern siden 2005. På baggrund af de gennemførte kontrolbesøg har Cypern truffet korrigerende foranstaltninger, sådan at systemet fra 2009 anses for at være effektivt. Der følges op på situationen gennem regnskabsafslutningsproceduren. |
| --- | --- |

3.37.

Kommissionen erkender, at der var problemer med det græske IFKS i ansøgningsåret 2008. Den finansielle risiko vedrørende fortiden er imidlertid dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, hvorved ca. 866 mio. EUR hidtil er blevet eller vil blive udelukket fra EU-finansiering.

LPIS-GIS blev i overensstemmelse med handlingsplanen disponibel den 31. december 2008 og indført forud for starten af ansøgningsperioden 2009. Problemet i 2009 var forårsaget af landbrugernes sene digitalisering af parceller og det forhold, at der i mellemtiden var truffet forholdsregler for at korrigere situationen ved at fastsætte en skæringsdato for digitaliseringen.

Kommissionen følger op på de mangler, der har været i Litauens LPIS-GIS siden 2005, ved hjælp af de efterprøvende regnskabsafslutningsprocedurer. Litauen har imidlertid meddelt Kommissionen, at der blev foretaget korrektioner i LPIS-GIS i december 2009.

Kommissionen har overvåget LPIS-GIS-manglerne i Cypern siden 2005. På baggrund af de gennemførte kontrolbesøg har Cypern truffet korrigerende foranstaltninger, sådan at systemet fra 2009 anses for at være effektivt. Der følges op på situationen gennem regnskabsafslutningsproceduren.

| 3.38. | I to medlemsstater (Italien og Spanien) konstaterede Retten også, at de nyeste ortofotos, der var til rådighed, ikke var blevet anvendt til at begrænse de støtteberettigede arealer i forbindelse med beregningen af betalinger.
  Eksempler
  I Italien (Emilia Romagna) og Spanien (Baskerlandet) er procenten af støtteberettigede arealer for så vidt angår dårlige græsgange ikke baseret på de nyeste tilgængelige oplysninger (ortofotos eller fra stedlig kontrol), men på hvad landbrugeren havde anmeldt, før SPS-ordningen blev indført. I de tilfælde, der blev undersøgt, havde både de italienske og spanske landbrugere fået lov til at anmelde en højere historisk procent for dårlige græsgange, men de seneste ortofotos viser klart, at procenten af støtteberettigede arealer er væsentligt lavere. Differencerne har medført, at der er ydet støtte for betydeligt mere end det areal, der faktisk er støtteberettiget. |
| --- | --- |

3.38.

I to medlemsstater (Italien og Spanien) konstaterede Retten også, at de nyeste ortofotos, der var til rådighed, ikke var blevet anvendt til at begrænse de støtteberettigede arealer i forbindelse med beregningen af betalinger.

Eksempler

I Italien (Emilia Romagna) og Spanien (Baskerlandet) er procenten af støtteberettigede arealer for så vidt angår dårlige græsgange ikke baseret på de nyeste tilgængelige oplysninger (ortofotos eller fra stedlig kontrol), men på hvad landbrugeren havde anmeldt, før SPS-ordningen blev indført. I de tilfælde, der blev undersøgt, havde både de italienske og spanske landbrugere fået lov til at anmelde en højere historisk procent for dårlige græsgange, men de seneste ortofotos viser klart, at procenten af støtteberettigede arealer er væsentligt lavere. Differencerne har medført, at der er ydet støtte for betydeligt mere end det areal, der faktisk er støtteberettiget.

| 3.38. | Det skal understreges, at det kræver et betydeligt arbejde, inden de nye ortofotos i realiteten kan anses for at være »operationelle« i systemet. De skal behandles, digitaliseres og kvalitetstjekkes, inden de kan anvendes effektivt i krydskontroller. Denne procedure er tidskrævende. Kommissionen mener alligevel, at det er meget nyttigt, at medlemsstaterne på et tidligt tidspunkt stiller ortofotoerne til rådighed for landmænd i forbindelse med ansøgningsprocessen og for kontrollanterne med henblik på kontrollen på stedet, som det tidligere har været tilfældet.

  Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrive beløb fra tidligere år, hvis der efterfølgende opdages for høje udgiftsanmeldelser som følge af opdaterede ortofotos. Hvis Kommissionen finder, at en medlemsstat ikke er tilstrækkeligt proaktiv i bestræbelserne for at beskytte EU’s budget, følger den op på situationen som led i regnskabsafslutningsproceduren.


  Italien er i gang med en gennemgribende ajourføring af landets LPIS. Det betyder, at nye ortofotos vil dække hele landet, at billederne vil blive opdateret hvert tredje år, og at referenceparcellerne vil blive vurderet systematisk, herunder om nødvendigt ved besøg på stedet. Hvis der konstateres for høje udgiftsanmeldelser efter opdateringen vil de blive tilbagesøgt. Kommissionen anser dette tiltag for at være et stort skridt fremad.


  Med hensyn til Spanien undersøgte Retten billeder, der endnu ikke var færdigbehandlet. Dette billedmateriale blev stillet til rådighed for landbrugerne i forbindelse med indsendelse af ansøgninger for 2008.


  Kommissionen følger nøje de foranstaltninger, der er truffet for at korrigere for høje udgiftsanmeldelser. |
| --- | --- |

3.38.

Medlemsstaterne er forpligtet til at inddrive beløb fra tidligere år, hvis der efterfølgende opdages for høje udgiftsanmeldelser som følge af opdaterede ortofotos. Hvis Kommissionen finder, at en medlemsstat ikke er tilstrækkeligt proaktiv i bestræbelserne for at beskytte EU’s budget, følger den op på situationen som led i regnskabsafslutningsproceduren.

Italien er i gang med en gennemgribende ajourføring af landets LPIS. Det betyder, at nye ortofotos vil dække hele landet, at billederne vil blive opdateret hvert tredje år, og at referenceparcellerne vil blive vurderet systematisk, herunder om nødvendigt ved besøg på stedet. Hvis der konstateres for høje udgiftsanmeldelser efter opdateringen vil de blive tilbagesøgt. Kommissionen anser dette tiltag for at være et stort skridt fremad.

Med hensyn til Spanien undersøgte Retten billeder, der endnu ikke var færdigbehandlet. Dette billedmateriale blev stillet til rådighed for landbrugerne i forbindelse med indsendelse af ansøgninger for 2008.

Kommissionen følger nøje de foranstaltninger, der er truffet for at korrigere for høje udgiftsanmeldelser.

| 3.39. | I flere medlemsstater (Cypern, Grækenland, Italien, Slovakiet og Litauen) konstaterede Retten, at det ikke var muligt i databasen over ansøgninger at identificere, hvilken form for ændringer eller korrektioner der var foretaget, og hvornår det var sket. Da der ikke er noget pålideligt revisionsspor, kan Retten ikke vurdere, om EU-sanktionerne er anvendt korrekt.
  Eksempler
  I Grækenland foretages det meste af den administrative krydskontrol og de nødvendige korrektioner af ansøgningsdataene efter en procedure, som ikke efterlader noget revisionsspor og ikke fører til, at der pålægges sanktioner. I Cypern var oplysningerne om datoer og ændringer af ansøgninger ikke de samme på papirdokumentet som i databasen. |
| --- | --- |

3.39.

I flere medlemsstater (Cypern, Grækenland, Italien, Slovakiet og Litauen) konstaterede Retten, at det ikke var muligt i databasen over ansøgninger at identificere, hvilken form for ændringer eller korrektioner der var foretaget, og hvornår det var sket. Da der ikke er noget pålideligt revisionsspor, kan Retten ikke vurdere, om EU-sanktionerne er anvendt korrekt.

Eksempler

I Grækenland foretages det meste af den administrative krydskontrol og de nødvendige korrektioner af ansøgningsdataene efter en procedure, som ikke efterlader noget revisionsspor og ikke fører til, at der pålægges sanktioner. I Cypern var oplysningerne om datoer og ændringer af ansøgninger ikke de samme på papirdokumentet som i databasen.

| 3.39. | Med hensyn til Cypern, Grækenland og Slovakiet indeholdt godkendelsesorganernes rapporter for regnskabsåret 2009 resultater, der svarede til Rettens, og i alle tre tilfælde svarede betalingsorganerne, at der er iværksat foranstaltninger til afhjælpning af problemerne.

  Medlemsstaterne er i Komitéen for Landbrugsfondene blevet gjort opmærksom på, at der skal være fuldstændige revisionsspor i deres it-applikationer. |
| --- | --- |

3.39.

Medlemsstaterne er i Komitéen for Landbrugsfondene blevet gjort opmærksom på, at der skal være fuldstændige revisionsspor i deres it-applikationer.

| 3.40. | En pålidelig database over betalingsrettigheder er en forudsætning for, at der kan foretages korrekte SPS-betalinger. Medlemsstaterne skal også overholde de samlede nationale lofter både for SPS og SAPS. Retten konstaterede et tilfælde, hvor loftet var overskredet (Cypern), uden at det dog indvirkede på EU-budgettet, og et tilfælde, hvor grundlaget for tildelingen af betalingsrettigheder var unøjagtigt (Malta). |
| --- | --- |

3.40.

En pålidelig database over betalingsrettigheder er en forudsætning for, at der kan foretages korrekte SPS-betalinger. Medlemsstaterne skal også overholde de samlede nationale lofter både for SPS og SAPS. Retten konstaterede et tilfælde, hvor loftet var overskredet (Cypern), uden at det dog indvirkede på EU-budgettet, og et tilfælde, hvor grundlaget for tildelingen af betalingsrettigheder var unøjagtigt (Malta).

3.40.

Eksempler

Da Malta indførte SPS-ordningen i 2007 fik alle kvæg- og mælkeproducenter tildelt særlige rettigheder også dem, som havde støtteberettigede arealer, hvilket strider imod EU-lovgivningen. EU-lovgivningen gav Malta dispensation fra bestemmelsen om, at ansøgeren skal opretholde mindst 50 % af det historiske opdræt af dyr for at kunne modtage betaling for en særlig rettighed. Malta besluttede ikke at fastsætte nogen nationale minimumskrav til antallet af dyr med henblik på aktivering af særlige rettigheder. Derfor er landbrugere, som efter indførelsen af SPS-ordningen havde reduceret deres besætning betydeligt, stadig berettigede til at modtage støtte og få fuld betaling for deres særlige rettigheder.

Cypern overskred loftet for SAPS-støtte fra EU med 1,44 %. De cypriotiske myndigheder foretog ikke en forholdsmæssig nedsættelse. Som følge heraf fik de enkelte landbrugere alle udbetalt 1,44 % for meget, selv om denne overbetaling blev finansieret over det nationale budget og ikke over EU’s budget.

Eksempler

Malta har en betydelig intensiv animalsk produktion uden jord. Rådet besluttede at gøre en undtagelse for Malta med hensyn til forpligtelsen til at opretholde mindst 50 % af den udøvede landbrugsaktivitet inden overgangen til SPS.

Cypern går videre med dette spørgsmål som led i revisionen af kravene for 2008 og med henblik på at inddrive de berørte beløb.

| 3.41. | Med hensyn til betalingernes korrekthed konstaterede Retten betydelige svagheder i en medlemsstat, hvilket havde medført tilfælde, hvor skov var anmeldt som græsarealer uden for omdrift (Grækenland). Endvidere giver Grækenland fortsat mulighed for, at det anmeldte areal kan overskride det støtteberettigede areal på referenceparcellen som registreret i LPIS, fordi der anvendes en tolerancemargin på 5 %, som der ikke er hjemmel til i forordningen. Retten fremsatte allerede denne bemærkning i 2005. Endvidere konstaterede Retten tilfælde, hvor der var foretaget betalinger til modtageren, uden at kendte anomalier var bragt ud af verden (Italien), og uden at det anmeldte areal var blevet krydskontrolleret med det støtteberettigede areal registreret i LPIS (Spanien). Endvidere blev der konstateret eksempler på, at støtten systematisk var beregnet forkert samt utilstrækkelig anvendelse af arealrelaterede sanktioner og sanktioner for for sent indsendte ansøgninger. |
| --- | --- |

3.41.

Med hensyn til betalingernes korrekthed konstaterede Retten betydelige svagheder i en medlemsstat, hvilket havde medført tilfælde, hvor skov var anmeldt som græsarealer uden for omdrift (Grækenland). Endvidere giver Grækenland fortsat mulighed for, at det anmeldte areal kan overskride det støtteberettigede areal på referenceparcellen som registreret i LPIS, fordi der anvendes en tolerancemargin på 5 %, som der ikke er hjemmel til i forordningen. Retten fremsatte allerede denne bemærkning i 2005. Endvidere konstaterede Retten tilfælde, hvor der var foretaget betalinger til modtageren, uden at kendte anomalier var bragt ud af verden (Italien), og uden at det anmeldte areal var blevet krydskontrolleret med det støtteberettigede areal registreret i LPIS (Spanien). Endvidere blev der konstateret eksempler på, at støtten systematisk var beregnet forkert samt utilstrækkelig anvendelse af arealrelaterede sanktioner og sanktioner for for sent indsendte ansøgninger.

| 3.41. | De italienske myndigheder bekræfter, at de regionale myndigheder, inden der foretages udbetalinger, gennemfører alle administrative kontroller for at verificere støtteberettigelsen og for at løse uforudsete problemer og stiller resultaterne til rådighed for landbrugerne. De tilfælde, hvor Kommissionen observerer systemsvagheder, der skaber risiko for uberettigede betalinger, følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

  De spanske myndigheder bekræfter, at LPIS-GIS i ansøgningsåret 2008 kun blev anvendt til en del af krydskontrollerne, men at de har afhjulpet denne situation fra ansøgningsåret 2009. |
| --- | --- |

3.41.

De spanske myndigheder bekræfter, at LPIS-GIS i ansøgningsåret 2008 kun blev anvendt til en del af krydskontrollerne, men at de har afhjulpet denne situation fra ansøgningsåret 2009.

Eksempler

I Grækenland var arealer, som var registreret i LPIS som skov, anmeldt som græsarealer uden for omdrift og fik SPS-støtte, selv om ortofotos klart viser en betydelig beplantningstæthed, og at arealerne er dækket med træer og klipper.

Det konstateredes endvidere, at Grækenland systematisk beregner SPS forkert i de tilfælde, hvor det fastsatte areal er for lille til, at det kan give anledning til betaling for alle de betalingsrettigheder, som landbrugeren har anmeldt, og når disse betalingsrettigheder har forskellig enhedsværdi. Samme problem bemærkedes i Malta, hvor den ukorrekte beregningsmetode i et tilfælde havde medført en overbetaling på 69 %.

I Cypern blev de i EU-lovgivningen fastsatte sanktioner for overanmeldelse ikke anvendt i 2007, og i 2008 var korrektionerne ikke anvendt korrekt.

Eksempler

Kommissionen erkender, at der tidligere var problemer med det græske IFKS, men efter ibrugtagningen af det nye LPIS-GIS er risikoen reduceret fra ansøgningsåret 2009. Den finansielle risiko for fortiden er dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, hvorved ca. 866 mio. EUR hidtil er eller bliver udelukket fra EU-finansiering.

Kommissionen er enig i Rettens bemærkninger. De græske myndigheder har tilkendegivet, at de vil løse problemet. Det er imidlertid et spørgsmål med begrænsede virkninger. Det samme gælder det maltesiske tilfælde, som berører i alt 519 landbrugere eller et areal på 203 hektar.

Kommissionen er bekendt med situationen i 2007, og Cypern har vurderet den finansielle virkning som led i revisionen af ansøgningerne for 2007. De cypriotiske myndigheder bekræftede, at proceduren var ændret med hensyn til ansøgningsår 2008.

ELFUL

| 3.42. | Under den administrative kontrol kontrolleres det, at ansøgerens anmeldelser er korrekte, og om de betingelser, der skal være opfyldt for at være berettiget til at modtage støtte, er overholdt (28). Denne kontrol indbefatter krydskontrol med data, som administrationen allerede har adgang til, for eksempel i IFKS-databaserne. |
| --- | --- |

3.42.

Under den administrative kontrol kontrolleres det, at ansøgerens anmeldelser er korrekte, og om de betingelser, der skal være opfyldt for at være berettiget til at modtage støtte, er overholdt (28). Denne kontrol indbefatter krydskontrol med data, som administrationen allerede har adgang til, for eksempel i IFKS-databaserne.

| 3.43. | Under revisionen konstateredes der fejl i fastsættelsen af den vekselkurs, der blev anvendt til omregning til euro af støttebeløb udbetalt i nationale valutaer (Det Forenede Kongerige, Den Tjekkiske Republik), og svagheder i beregningen af støttenedsættelser efter stedlig kontrol (Tyskland (Bayern)). Der blev også konstateret svagheder i den tekniske kontrol vedrørende nedbringelse af nitratforureningen (Grækenland) og overholdelse af en specifik støtteberettigelsesbetingelse, som at landbrugsmaskinerne var hensigtsmæssige i forhold til det dyrkede areal (Bulgarien). |
| --- | --- |

3.43.

Under revisionen konstateredes der fejl i fastsættelsen af den vekselkurs, der blev anvendt til omregning til euro af støttebeløb udbetalt i nationale valutaer (Det Forenede Kongerige, Den Tjekkiske Republik), og svagheder i beregningen af støttenedsættelser efter stedlig kontrol (Tyskland (Bayern)). Der blev også konstateret svagheder i den tekniske kontrol vedrørende nedbringelse af nitratforureningen (Grækenland) og overholdelse af en specifik støtteberettigelsesbetingelse, som at landbrugsmaskinerne var hensigtsmæssige i forhold til det dyrkede areal (Bulgarien).

| 3.43. | Den finansielle virkning af disse fejl blev allerede korrigeret i de efterfølgende udgiftsanmeldelser (Tjekkiet, Det Forenede Kongerige) eller følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. I forhold til de gennemførte udbetalinger vurderes det desuden, at disse beløb er ubetydelige (langt under 1 %).

  Rettens bemærkninger vedrørende Tyskland (Bayern) påvirker ikke EU-budgettet, fordi nedsættelsen af den del af støtten, der blev betalt over EU-budgettet, var korrekt beregnet.


  Den svaghed, som Retten konstaterede i Bulgarien, følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

3.43.

Rettens bemærkninger vedrørende Tyskland (Bayern) påvirker ikke EU-budgettet, fordi nedsættelsen af den del af støtten, der blev betalt over EU-budgettet, var korrekt beregnet.

Den svaghed, som Retten konstaterede i Bulgarien, følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

II)   Kontrolsystemer baseret på stedlig kontrol

| 3.44. | Medlemsstaterne skal hvert år udføre stedlig kontrol, som for de fleste støtteordningers vedkommende skal omfatte mindst 5 % af alle støttemodtagere (29). Rettens revision havde fokus på, om der var anvendt hensigtsmæssige procedurer i forbindelse med udvælgelsen af modtagere til kontrol, om kontrollen var af god kvalitet, og om de korrektioner, der var foretaget, var tilstrækkelige. Revisionen viste, at der var specifikke svagheder i den stedlige kontrol. |
| --- | --- |

3.44.

Medlemsstaterne skal hvert år udføre stedlig kontrol, som for de fleste støtteordningers vedkommende skal omfatte mindst 5 % af alle støttemodtagere (29). Rettens revision havde fokus på, om der var anvendt hensigtsmæssige procedurer i forbindelse med udvælgelsen af modtagere til kontrol, om kontrollen var af god kvalitet, og om de korrektioner, der var foretaget, var tilstrækkelige. Revisionen viste, at der var specifikke svagheder i den stedlige kontrol.

| 3.45. | I forbindelse med EGFL påviste Retten tilfælde, hvor måletolerancer ikke var anvendt korrekt (Malta, Italien), og hvor kontrollen på stedet var af ringe kvalitet og kontroldækningen utilstrækkelig (Grækenland). |
| --- | --- |

3.45.

I forbindelse med EGFL påviste Retten tilfælde, hvor måletolerancer ikke var anvendt korrekt (Malta, Italien), og hvor kontrollen på stedet var af ringe kvalitet og kontroldækningen utilstrækkelig (Grækenland).

| 3.45. | Ifølge de maltesiske myndigheder er der truffet korrigerende foranstaltninger i 2008 som også er anvendt i 2009. De italienske myndigheder bekræftede, at de benyttede de korrekte procedurer for anvendelse af tolerancer i ansøgningsåret 2009. |
| --- | --- |

3.45.

Eksempel

I Grækenland konstateredes det, at den stedlige kontrol ikke altid opfylder det lovbestemte krav om, at mindst 50 % af parcellerne skal måles, og græsarealer blev normalt ikke kontrolleret eller kun kontrolleret visuelt. I flere af de tilfælde, som Retten undersøgte, indgik anmeldte parceller, som ifølge ortofotos bestod af skov- eller kratbevoksede områder, ikke i stikprøven af parceller, der blev kontrolleret på stedet. I flere af de kontrolrapporter, som Retten gennemgik, var de anførte geografiske koordinater for de parceller, der var blevet målt på stedet, ikke de samme som de elektroniske data om parcellen i LPIS-GIS (med hensyn til lokalisering, anvendelse, form og omkreds).

Eksempel

Kommissionen erkender, at der tidligere var problemer med det græske IFKS, men efter ibrugtagningen af det nye LPIS-GIS er risikoen reduceret fra ansøgningsåret 2009. Den finansielle risiko for fortiden er dækket af den efterprøvende regnskabsafslutningsprocedure, hvorved ca. 866 mio. EUR hidtil er eller vil blive udelukket fra EU-finansiering.

| 3.46. | I forbindelse med ELFUL konstaterede Retten svagheder med hensyn til kontrolrapporternes nøjagtighed og fuldstændighed (Tyskland (Bayern), Rumænien), den samlede evaluering af kontrolresultater (Bulgarien) og overholdelsen af fristerne for rapportering til Kommissionen om den udførte kontrol (Tyskland (Bayern), Frankrig). |
| --- | --- |

3.46.

I forbindelse med ELFUL konstaterede Retten svagheder med hensyn til kontrolrapporternes nøjagtighed og fuldstændighed (Tyskland (Bayern), Rumænien), den samlede evaluering af kontrolresultater (Bulgarien) og overholdelsen af fristerne for rapportering til Kommissionen om den udførte kontrol (Tyskland (Bayern), Frankrig).

| 3.46. | De svagheder, som Retten henviser til, vedrører en supplerende kontrol og ikke en nøglekontrol. Med hensyn til fristerne for rapportering til Kommissionen indgik oplysningerne tids nok til, at de kunne indgå i den årlige aktivitetsrapport for 2009 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. |
| --- | --- |

3.46.

III)   Systemet til sikring af krydsoverensstemmelse og kontrol heraf

| 3.47. | Krydsoverensstemmelseskravene består af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand (jf. punkt 3.7). De lovgivningsbestemte forvaltningskrav er beskrevet i forskellige EU-direktiver og forordninger, hvorimod betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand skal defineres på nationalt niveau. |
| --- | --- |

3.47.

Krydsoverensstemmelseskravene består af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand (jf. punkt 3.7). De lovgivningsbestemte forvaltningskrav er beskrevet i forskellige EU-direktiver og forordninger, hvorimod betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand skal defineres på nationalt niveau.

| 3.48. | Retten konstaterede mangler i definitionen af, hvad der kræves for at bevare jord i god landbrugs- og miljømæssig stand og i kontrollen af, om disse betingelser er opfyldt. |
| --- | --- |

3.48.

Retten konstaterede mangler i definitionen af, hvad der kræves for at bevare jord i god landbrugs- og miljømæssig stand og i kontrollen af, om disse betingelser er opfyldt.

| 3.48. | Der er konstateret svagheder i definitionen og kontrollen af GAEC-normerne i forbindelse med de krydsoverensstemmelseskontroller, der er gennemført af Kommissionen, og de følges op i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

3.48.

Eksempel

I Italien var de samme får blevet medregnet for to forskellige landbrugere for at opfylde minimumskravet til belægningsgrad.

Eksempel

Kommissionen er enig med Retten i, at GLM-kravene med hensyn til minimumsbelægningsgrad i dette enkelte tilfælde ikke er opfyldt, og der burde have været anvendt en krydsoverensstemmelsessanktion.

| 3.49. | Under besøgene på stedet bemærkede Retten på grundlag af den begrænsede revision (jf. punkt 3.17, tredje led), at krydsoverensstemmelseskravene var overtrådt i forbindelse med ca. 5 % af de betalinger, der var omfattet af krydsoverensstemmelsesforpligtelser. De konstaterede overtrædelser vedrørte både de lovbestemte forvaltningskrav (grundvandsforurening, registrering af dyr, dyrevelfærd, forkert brug af plantebeskyttelsesmidler) og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand (spredning af uønsket vegetation). |
| --- | --- |

3.49.

Under besøgene på stedet bemærkede Retten på grundlag af den begrænsede revision (jf. punkt 3.17, tredje led), at krydsoverensstemmelseskravene var overtrådt i forbindelse med ca. 5 % af de betalinger, der var omfattet af krydsoverensstemmelsesforpligtelser. De konstaterede overtrædelser vedrørte både de lovbestemte forvaltningskrav (grundvandsforurening, registrering af dyr, dyrevelfærd, forkert brug af plantebeskyttelsesmidler) og betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand (spredning af uønsket vegetation).

| 3.49. | Rettens resultater bekræftes af de kontrolstatistikker, som Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne. Disse statistikker viser, at der er anvendt sanktioner. |
| --- | --- |

3.49.

Systemer vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner

Inddrivelse af gamle fordringer

| 3.50. | 50 % af ethvert uretmæssigt udbetalt beløb, som medlemsstaterne ikke har inddrevet fra modtagerne inden for en frist på fire år eller otte år, hvis der er indledt retsforfølgning, vil automatisk skulle afholdes over de nationale budgetter (30) (den såkaldte 50-50-regel) (31). Medlemsstaterne har pligt til fortsat at søge at indrive disse beløb. 50-50-reglen blev anvendt i 2009 (32), og som følge heraf blev ikke inddrevne beløb tilbage fra 2000 eller 2004 afviklet (henholdsvis otte og fire år gamle beløb): 31,4 millioner euro skulle afholdes af medlemsstaterne, mens EU-budgettet dækkede 20,1 million euro. |
| --- | --- |

3.50.

50 % af ethvert uretmæssigt udbetalt beløb, som medlemsstaterne ikke har inddrevet fra modtagerne inden for en frist på fire år eller otte år, hvis der er indledt retsforfølgning, vil automatisk skulle afholdes over de nationale budgetter (30) (den såkaldte 50-50-regel) (31). Medlemsstaterne har pligt til fortsat at søge at indrive disse beløb. 50-50-reglen blev anvendt i 2009 (32), og som følge heraf blev ikke inddrevne beløb tilbage fra 2000 eller 2004 afviklet (henholdsvis otte og fire år gamle beløb): 31,4 millioner euro skulle afholdes af medlemsstaterne, mens EU-budgettet dækkede 20,1 million euro.

| 3.50. | Kommissionen påpeger, at beløbet på 20,1 mio. EUR blev dækket over EU-budgettet på grund af debitors insolvens og derfor ikke kan inddrives før udløbet af fristen på fire-otte år. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2009 (33) anfører GD AGRI, at det ved udgangen af regnskabsåret 2009 havde inddrevet i alt 42 % af det beløb på 1 266 millioner euro, der var udestående ved udgangen af regnskabsåret 2006. I perioden 2007-2009 inddrev medlemsstaterne ifølge Kommissionen 121 millioner euro direkte hos støttemodtagerne, og Kommissionen inddrev yderligere 411 millioner euro hos medlemsstaterne under anvendelse af 50-50-reglen. Retten bemærker, at de 121 millioner euro, der blev inddrevet hos støttemodtagerne, svarer til mindre end 10 % af de samlede inddrevne beløb. |
| --- | --- |

3.51.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2009 (33) anfører GD AGRI, at det ved udgangen af regnskabsåret 2009 havde inddrevet i alt 42 % af det beløb på 1 266 millioner euro, der var udestående ved udgangen af regnskabsåret 2006. I perioden 2007-2009 inddrev medlemsstaterne ifølge Kommissionen 121 millioner euro direkte hos støttemodtagerne, og Kommissionen inddrev yderligere 411 millioner euro hos medlemsstaterne under anvendelse af 50-50-reglen. Retten bemærker, at de 121 millioner euro, der blev inddrevet hos støttemodtagerne, svarer til mindre end 10 % af de samlede inddrevne beløb.

| 3.51. | I de nationale retter opstår der på grund af langsommelige procedurer ofte forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne, der i henhold til princippet om delt forvaltning som fastsat ved artikel 53b, stk. 2, litra c), i finansforordningen og artikel 9, stk. 1, litra a), nr. iii), i Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 udelukkende henhører under medlemsstaternes ansvar. Dette er årsagen til, at den nye regnskabsafslutningsmekanisme for sager med uregelmæssigheder blev indført, og at det som et resultat heraf har været muligt at reducere EU-budgettets udestående beløb med 60 %. Det resultat viser efter Kommissionens opfattelse, at denne nye mekanisme er effektiv over for sager med uregelmæssigheder og beskytter EU’s finansielle interesser, samtidigt med at den for medlemsstaterne udgør et stærkt incitament til at fremskynde inddrivelsesprocedurerne. |
| --- | --- |

3.51.

Kommissionens procedurer for regnskabsafslutning

| 3.52. | Da forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen, udbetales støtten af medlemsstaterne, som så får udgifterne godtgjort af Kommissionen (34). Den endelige godkendelse af udgifterne sker i en procedure i to etaper kaldet regnskabsafslutningen. De to etaper består af en årlig finansieringsbeslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer. |
| --- | --- |

3.52.

Da forvaltningen af de fleste af udgifterne til landbrug er delt mellem medlemsstaterne og Kommissionen, udbetales støtten af medlemsstaterne, som så får udgifterne godtgjort af Kommissionen (34). Den endelige godkendelse af udgifterne sker i en procedure i to etaper kaldet regnskabsafslutningen. De to etaper består af en årlig finansieringsbeslutning og flerårige overensstemmelsesbeslutninger, som Kommissionen træffer.

Den finansielle regnskabsafslutning for regnskabsåret 2009

| 3.53. | Den 30. april 2010 traf Kommissionen tre beslutninger om finansiel regnskabsafslutning vedrørende udgifterne under EGFL, ELFUL og det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikter (MIUL) og afsluttede regnskaberne for alle betalingsorganerne undtagen dem, som er vist i
  bilag 3.5
  . Disse beslutninger træffes hovedsagelig på grundlag af attester fra uafhængige revisorer (godkendelsesorganer). Under Rettens revision blev der ikke påvist tilfælde, hvor Kommissionens afslutning af udgifter i beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning ikke havde været korrekt. |
| --- | --- |

3.53.

Den 30. april 2010 traf Kommissionen tre beslutninger om finansiel regnskabsafslutning vedrørende udgifterne under EGFL, ELFUL og det midlertidige instrument til udvikling af landdistrikter (MIUL) og afsluttede regnskaberne for alle betalingsorganerne undtagen dem, som er vist i
  bilag 3.5
  . Disse beslutninger træffes hovedsagelig på grundlag af attester fra uafhængige revisorer (godkendelsesorganer). Under Rettens revision blev der ikke påvist tilfælde, hvor Kommissionens afslutning af udgifter i beslutningerne om finansiel regnskabsafslutning ikke havde været korrekt.

| 3.54. | Retten bemærkede, at der de sidste tre år har været mangler med hensyn til debitorregnskabets pålidelighed. For så vidt angår regnskabsåret 2009 har Kommissionen iværksat finansielle korrektioner over for 13 betalingsorganer i 10 medlemsstater til et beløb af 14,8 millioner euro, hvilket svarer til 1,43 % af de 1 037 millioner euro, der skulle inddrives ved udgangen af regnskabsåret 2009. |
| --- | --- |

3.54.

Retten bemærkede, at der de sidste tre år har været mangler med hensyn til debitorregnskabets pålidelighed. For så vidt angår regnskabsåret 2009 har Kommissionen iværksat finansielle korrektioner over for 13 betalingsorganer i 10 medlemsstater til et beløb af 14,8 millioner euro, hvilket svarer til 1,43 % af de 1 037 millioner euro, der skulle inddrives ved udgangen af regnskabsåret 2009.

| 3.54. | Hvad regnskabsafslutning og bogføring angår, har Kommissionen fået tilstrækkelige oplysninger om debitorerne. Korrektionerne på 14,8 mio. EUR blev foreslået af Kommissionen på grundlag af dens evaluering af de oplysninger, der blev fremlagt af godkendelsesorganerne i deres rapporter. Der rettes op på konstaterede finansielle fejl under den ordinære regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

3.54.

Efterprøvende regnskabsafslutning

| 3.55. | Overensstemmelsesbeslutningerne træffes af Kommissionen efter supplerende kontrol af de udgifter, medlemsstaterne har anmeldt. Beslutningerne dækker en række år, og formålet med dem er at udelukke beløb fra EU-finansiering, hvis Kommissionen konstaterer, »at udgifter ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne« (35). |
| --- | --- |

3.55.

Overensstemmelsesbeslutningerne træffes af Kommissionen efter supplerende kontrol af de udgifter, medlemsstaterne har anmeldt. Beslutningerne dækker en række år, og formålet med dem er at udelukke beløb fra EU-finansiering, hvis Kommissionen konstaterer, »at udgifter ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabsreglerne« (35).

| 3.56. | Retten har i tidligere årsberetninger kritiseret, at det er medlemsstaternes forvaltninger og ikke de endelige modtagere, der får pålagt de finansielle korrektioner. Hertil kommer, at den metode, der ifølge reglerne skal anvendes til beregning af justeringerne, og som medfører, at Kommissionen i vidt omfang anvender faste korrektioner, betyder, at der ikke er nogen direkte forbindelse mellem de beløb, der inddrives således, og de beløb, som faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt. Ordningen for efterprøvende regnskabsafslutning fortsatte uændret i 2009. |
| --- | --- |

3.56.

Retten har i tidligere årsberetninger kritiseret, at det er medlemsstaternes forvaltninger og ikke de endelige modtagere, der får pålagt de finansielle korrektioner. Hertil kommer, at den metode, der ifølge reglerne skal anvendes til beregning af justeringerne, og som medfører, at Kommissionen i vidt omfang anvender faste korrektioner, betyder, at der ikke er nogen direkte forbindelse mellem de beløb, der inddrives således, og de beløb, som faktisk er blevet udbetalt uretmæssigt. Ordningen for efterprøvende regnskabsafslutning fortsatte uændret i 2009.

| 3.56. | De forhold, som Retten kritiserer i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning, skyldes iboende elementer i systemet og blev ikke anfægtet af de parter, der deltog i vedtagelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005.

  Formålet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med EU’s regler, finansieres af EU. Det er derimod ikke en mekanisme til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, hvilket ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar.


  Hvis det under den efterprøvende regnskabsafslutning konstateres, at der uretmæssigt er udbetalt støtte, anmodes medlemsstaterne om at følge op på dette ved at inddrive beløbet hos modtagerne. Men selv om det ikke er nødvendigt at inddrive betalinger fra modtagerne, fordi den finansielle korrektion kun vedrører mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystem og ikke uberettigede betalinger, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstaternes systemer og derved forhindre eller opdage og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagerne.


  De finansielle korrektioner fastsættes på grundlag af overtrædelsens art og grovhed og den finansielle skade for EU. Beløbet beregnes på grundlag af de reelle tab eller gennem en ekstrapolering. Hvis det ikke er muligt, anvendes der faste beløb, hvorved der tages hensyn til omfanget af manglerne i de nationale kontrolsystemer og herigennem den finansielle risiko for EU. Kommissionen mener derfor, at det er berettiget at tale om en sammenhæng mellem denne form for finansielle korrektioner og omfanget af beløb, der uretmæssigt er betalt til de endelige modtagere.


  Ifølge Domstolen er anvendelsen af faste beløb i overensstemmelse med den lovgivning, der ligger til grund for overensstemmelsesarbejdet, og anvendelsen af faste beløb på visse betingelser blevet godkendt af Europa-Parlamentet i dets beslutning om decharge for 2007 (punkt 83).


  Mens lovgivningen om efterprøvende regnskabsafslutning endelig er forblevet uændret, har Kommissionen truffet foranstaltninger til at forbedre sin indsats, herunder fastlagt nye retningslinjer for finansielle korrektioner og fremlagt et forslag om styrkelse af den garanti, Retten henviser til under punkt 3.62. |
| --- | --- |

3.56.

Formålet med den efterprøvende regnskabsafslutning er at hindre, at udgifter, der ikke er afholdt i overensstemmelse med EU’s regler, finansieres af EU. Det er derimod ikke en mekanisme til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos modtagerne, hvilket ifølge princippet om delt forvaltning udelukkende er medlemsstaternes ansvar.

Hvis det under den efterprøvende regnskabsafslutning konstateres, at der uretmæssigt er udbetalt støtte, anmodes medlemsstaterne om at følge op på dette ved at inddrive beløbet hos modtagerne. Men selv om det ikke er nødvendigt at inddrive betalinger fra modtagerne, fordi den finansielle korrektion kun vedrører mangler i medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystem og ikke uberettigede betalinger, er disse korrektioner et vigtigt middel til at forbedre medlemsstaternes systemer og derved forhindre eller opdage og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb hos støttemodtagerne.

De finansielle korrektioner fastsættes på grundlag af overtrædelsens art og grovhed og den finansielle skade for EU. Beløbet beregnes på grundlag af de reelle tab eller gennem en ekstrapolering. Hvis det ikke er muligt, anvendes der faste beløb, hvorved der tages hensyn til omfanget af manglerne i de nationale kontrolsystemer og herigennem den finansielle risiko for EU. Kommissionen mener derfor, at det er berettiget at tale om en sammenhæng mellem denne form for finansielle korrektioner og omfanget af beløb, der uretmæssigt er betalt til de endelige modtagere.

Ifølge Domstolen er anvendelsen af faste beløb i overensstemmelse med den lovgivning, der ligger til grund for overensstemmelsesarbejdet, og anvendelsen af faste beløb på visse betingelser blevet godkendt af Europa-Parlamentet i dets beslutning om decharge for 2007 (punkt 83).

Mens lovgivningen om efterprøvende regnskabsafslutning endelig er forblevet uændret, har Kommissionen truffet foranstaltninger til at forbedre sin indsats, herunder fastlagt nye retningslinjer for finansielle korrektioner og fremlagt et forslag om styrkelse af den garanti, Retten henviser til under punkt 3.62.

Validering af medlemsstaternes kontrol og inspektionsresultater

| 3.57. | De IFKS-inspektionsresultater, som betalingsorganerne indberetter til Kommissionen, vedrører den formelle rigtighed af landbrugernes ansøgninger, og siden 2007 har de skullet efterprøves af godkendelsesorganerne. Godkendelsesorganerne skal på den ene side afgive udtalelse om den stedlige kontrols kvalitet på grundlag af en stikprøvekontrol af mindst 10 stedlige kontroller fra hver af følgende fire populationer: EGFL-IFKS, EGFL uden for IFKS, ELFUL-IFKS og ELFUL uden for IFKS, og på den anden side skal de efterprøve og validere medlemsstaternes kontrolstatistikker. I sin årlige aktivitetsrapport for 2009 anfører generaldirektøren for GD AGRI, at resultatet af godkendelsesorganernes efterprøvelse af den stedlige kontrol vedrørende de forskellige populationer overvejende (90 %) var positiv, og at godkendelsesorganerne havde afgivet positiv udtalelse om kontrolstatistikkernes nøjagtighed for så vidt angår 70 % af EGFL-populationen og kun 54 % af ELFUL-populationen. |
| --- | --- |

3.57.

De IFKS-inspektionsresultater, som betalingsorganerne indberetter til Kommissionen, vedrører den formelle rigtighed af landbrugernes ansøgninger, og siden 2007 har de skullet efterprøves af godkendelsesorganerne. Godkendelsesorganerne skal på den ene side afgive udtalelse om den stedlige kontrols kvalitet på grundlag af en stikprøvekontrol af mindst 10 stedlige kontroller fra hver af følgende fire populationer: EGFL-IFKS, EGFL uden for IFKS, ELFUL-IFKS og ELFUL uden for IFKS, og på den anden side skal de efterprøve og validere medlemsstaternes kontrolstatistikker. I sin årlige aktivitetsrapport for 2009 anfører generaldirektøren for GD AGRI, at resultatet af godkendelsesorganernes efterprøvelse af den stedlige kontrol vedrørende de forskellige populationer overvejende (90 %) var positiv, og at godkendelsesorganerne havde afgivet positiv udtalelse om kontrolstatistikkernes nøjagtighed for så vidt angår 70 % af EGFL-populationen og kun 54 % af ELFUL-populationen.

| 3.58. | Ifølge Kommissionens retningslinjer kan godkendelsesorganerne vælge enten at overvære eller at genudføre 10 stedlige kontroller. De rapporter fra godkendelsesorganer, som Retten gennemgik, viste, at kun seks genudførte kontrollerne, mens 23 ledsagede inspektørerne, og resten anfører ikke, hvilken metode de har fulgt. Retten mener, at genudførelse af en tidligere kontrol ville give et bedre grundlag for at kunne vurdere kontrolprocedurernes kvalitet, da godkendelsesorganets tilstedeværelse vil kunne indvirke på adfærden hos de inspektører, der bliver vurderet. |
| --- | --- |

3.58.

Ifølge Kommissionens retningslinjer kan godkendelsesorganerne vælge enten at overvære eller at genudføre 10 stedlige kontroller. De rapporter fra godkendelsesorganer, som Retten gennemgik, viste, at kun seks genudførte kontrollerne, mens 23 ledsagede inspektørerne, og resten anfører ikke, hvilken metode de har fulgt. Retten mener, at genudførelse af en tidligere kontrol ville give et bedre grundlag for at kunne vurdere kontrolprocedurernes kvalitet, da godkendelsesorganets tilstedeværelse vil kunne indvirke på adfærden hos de inspektører, der bliver vurderet.

| 3.58. | Selv om Kommissionen er enig i, at en rettidig gentagelse af en tidligere kontrol betyder en bedre vurdering af kvaliteten af kontrollerne på stedet, er det stadig muligt at evaluere kontrolforanstaltningerne gennem kontrolbesøg ledsaget af godkendelsesorganet. I visse tilfælde er det måske slet ikke muligt at gentage en kontrol rettidigt. Disse begrænsninger forekommer ved mange efterfølgende kontroller, som foretages af eksterne revisorer. I sådanne situationer er kontroller med ledsagelse et godt alternativ. De har også den yderligere fordel, at de begrænser den administrative byrde for landmændene.

  En analyse af godkendelsesorganernes rapporter med hensyn til regnskabsåret 2009 viser, at godkendelsesorganerne kontrollerede i alt omkring 3 700 kontroller. I de tilfælde, hvor godkendelsesorganerne gennemførte de krævede kontroller:







  — | blev kontrolbesøgene i ca. 25 % af tilfældene gennemført på ny |
| --- | --- | --- |

3.58.

En analyse af godkendelsesorganernes rapporter med hensyn til regnskabsåret 2009 viser, at godkendelsesorganerne kontrollerede i alt omkring 3 700 kontroller. I de tilfælde, hvor godkendelsesorganerne gennemførte de krævede kontroller:

—

blev kontrolbesøgene i ca. 25 % af tilfældene gennemført på ny

| — | skete kontrolbesøgene med ledsagelse i yderligere 50 % af tilfældene |
| --- | --- |

—

skete kontrolbesøgene med ledsagelse i yderligere 50 % af tilfældene

| — | anvendtes begge fremgangsmåder i 5 % af tilfældene (gentagelse af kontroller for visse populationer og ledsagede kontroller for andre populationer) |
| --- | --- |

—

anvendtes begge fremgangsmåder i 5 % af tilfældene (gentagelse af kontroller for visse populationer og ledsagede kontroller for andre populationer)

| — | skelnede godkendelsesorganerne i yderligere 20 % af tilfældene ikke udtrykkeligt mellem de to metoder. Af tabellerne i rapporterne fremgår det imidlertid tydeligt, at disse organer også kontrollerede kvaliteten af kontrolbesøgene under anvendelse af mindst én metode. |
| --- | --- |

—

skelnede godkendelsesorganerne i yderligere 20 % af tilfældene ikke udtrykkeligt mellem de to metoder. Af tabellerne i rapporterne fremgår det imidlertid tydeligt, at disse organer også kontrollerede kvaliteten af kontrolbesøgene under anvendelse af mindst én metode.

| 3.59. | Hertil kommer, at godkendelsesorganerne ikke altid giver detaljerede oplysninger om resultaterne af de kontroller, der er blevet udført igen. Retten mener, at sådanne oplysninger ville være nyttige for Kommissionen og give den mulighed for at foretage en pålidelig vurdering af kvaliteten af det arbejde, godkendelsesorganerne udfører. |
| --- | --- |

3.59.

Hertil kommer, at godkendelsesorganerne ikke altid giver detaljerede oplysninger om resultaterne af de kontroller, der er blevet udført igen. Retten mener, at sådanne oplysninger ville være nyttige for Kommissionen og give den mulighed for at foretage en pålidelig vurdering af kvaliteten af det arbejde, godkendelsesorganerne udfører.

| 3.59. | Godkendelsesorganerne skal for hver gennemført kontrol råde over et tilstrækkeligt detaljeret revisionsspor. Kommissionen kræver imidlertid ikke, at godkendelsesorganerne i deres rapporter til Kommissionen angiver detaljer om alle gennemførte kontroller (i alt årligt ca. 3 700), men snarere udarbejder en sammenfattende rapport om det arbejde, der er gjort, og formulerer overordnede konklusioner. Godkendelsesorganerne er fra og med regnskabsåret 2010 blevet anmodet om at fremlægge mere detaljerede oplysninger i den henseende. |
| --- | --- |

3.59.

| 3.60. | For en række betalingsorganers vedkommende konstaterede Retten, at godkendelsesorganerne ikke kunne bekræfte, at kontrolstatistikkerne var pålidelige, enten fordi rapporterne var ufuldstændige, eller fordi der ikke var adgang til dem. |
| --- | --- |

3.60.

For en række betalingsorganers vedkommende konstaterede Retten, at godkendelsesorganerne ikke kunne bekræfte, at kontrolstatistikkerne var pålidelige, enten fordi rapporterne var ufuldstændige, eller fordi der ikke var adgang til dem.

| 3.60. | Godkendelsesorganerne har levet op til deres ansvar på tilfredsstillende vis ved enten at rapportere om og drage konklusioner om det arbejde, der er gjort, eller give underretning herom, hvis det ikke var muligt. Der blev rapporteret indgående om dette spørgsmål i den årlige aktivitetsrapport for 2009 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, og det følges op af Kommissionen, som har anmodet om, at betalingsorganerne i de berørte medlemsstater træffer de nødvendige foranstaltninger til i fremtiden at sikre rettidig indsendelse af nøjagtige oplysninger. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | I 2009 gav Kommissionen medlemsstaterne mulighed for at bede godkendelsesorganerne om at udtage en repræsentativ stikprøve af stedlige kontroller og genudføre kontrollerne og undersøge, om de var blevet fulgt korrekt op. Hvis godkendelsesorganet på grundlag af dette kan bekræfte, at medlemsstaternes kontrolstatistikker er pålidelige, vil Kommissionen acceptere, at den således fremkomne fejlprocent, svarer til den størst mulige risiko, dvs. at de finansielle korrektioner for det pågældende år aldrig vil kunne overstige dette niveau. Det er planen, at disse bestemmelser skal træde i kraft i 2010 og gælde fra og med regnskabsåret 2011. |
| --- | --- |

3.61.

I 2009 gav Kommissionen medlemsstaterne mulighed for at bede godkendelsesorganerne om at udtage en repræsentativ stikprøve af stedlige kontroller og genudføre kontrollerne og undersøge, om de var blevet fulgt korrekt op. Hvis godkendelsesorganet på grundlag af dette kan bekræfte, at medlemsstaternes kontrolstatistikker er pålidelige, vil Kommissionen acceptere, at den således fremkomne fejlprocent, svarer til den størst mulige risiko, dvs. at de finansielle korrektioner for det pågældende år aldrig vil kunne overstige dette niveau. Det er planen, at disse bestemmelser skal træde i kraft i 2010 og gælde fra og med regnskabsåret 2011.

| 3.61. | På indeværende tidspunkt har flere medlemsstater oplyst, at de vil anmode godkendelsesorganerne om at udføre det krævede arbejde eller overvejer, om de vil gøre det.

  Kommissionen bemærker desuden, at gentagelsen af kontroller ikke vil være begrænset til kontrol på stedet, men vil omfatte hele sagsforløbet fra modtagelsen af støtteansøgningen til beregningen og udbetalingen af den endelige støtte, herunder anvendelsen af eventuelle sanktioner (substansrevision). |
| --- | --- |

3.61.

Kommissionen bemærker desuden, at gentagelsen af kontroller ikke vil være begrænset til kontrol på stedet, men vil omfatte hele sagsforløbet fra modtagelsen af støtteansøgningen til beregningen og udbetalingen af den endelige støtte, herunder anvendelsen af eventuelle sanktioner (substansrevision).

Politikområderne miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse

| 3.62. | Miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er underlagt specifikke kontrolsystemer. Revisorerne gennemgik de interne systemer, der anvendes til kontrol i forbindelse med programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme (36), som GD SANCO forvalter. |
| --- | --- |

3.62.

Miljø, maritime anliggender og fiskeri samt sundhed og forbrugerbeskyttelse forvaltes af Kommissionen og er underlagt specifikke kontrolsystemer. Revisorerne gennemgik de interne systemer, der anvendes til kontrol i forbindelse med programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme (36), som GD SANCO forvalter.

Interne kontrolsystemer i forbindelse med programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme

| 3.63. | Der blev undersøgt 30 tilfældigt udvalgte betalinger vedrørende programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme. Revisionen viste, at der ikke systematisk sørges for funktionsadskillelse, og at der heller ikke er en klar definition af og adskillelse mellem de funktioner og opgaver, der varetages af de medarbejdere, der iværksætter betalinger, og af de medarbejdere, der kontrollerer dem. Det samme gør sig gældende for dyrlæger og finansmedarbejdere. Hertil kommer, at de centrale kontroller ikke implementeres på grundlag af formelle risikoanalyser, som med jævne mellemrum revideres. |
| --- | --- |

3.63.

Der blev undersøgt 30 tilfældigt udvalgte betalinger vedrørende programmer for udryddelse og overvågning af dyresygdomme. Revisionen viste, at der ikke systematisk sørges for funktionsadskillelse, og at der heller ikke er en klar definition af og adskillelse mellem de funktioner og opgaver, der varetages af de medarbejdere, der iværksætter betalinger, og af de medarbejdere, der kontrollerer dem. Det samme gør sig gældende for dyrlæger og finansmedarbejdere. Hertil kommer, at de centrale kontroller ikke implementeres på grundlag af formelle risikoanalyser, som med jævne mellemrum revideres.

| 3.63. | Medarbejdernes opgaver og roller (med hensyn til iværksættelse af og kontrol med finansielle foranstaltninger og iværksættelse af og kontrol med operationelle foranstaltninger) er angivet i jobbeskrivelsen. Kommissionen vil beskrive adskillelsen af opgaver mellem de forskellige medarbejdere yderligere. Af de beslutninger, der træffes fra år til år, med hensyn til det planlagte EU-bidrag til programmer for udryddelse/overvågning af sygdomme fremgår det også, at lovgivningen udvikler sig i overensstemmelse med behovene i marken og risiciene (lofterne hæves/sænkes, de støtteberettigede foranstaltninger tilpasses og defineres bedre, rapporteringskravene ajourføres og efterjusteres). |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Med hensyn til nogle af de vigtige kontrolprocedurer kan de enkelte medarbejdere selv bestemme, hvordan de skal anvendes. Da de interne kontroller ikke er standardiseret, er der risiko for, at nogle af de vigtige kontroller ikke udføres. Dyrlægerne skal ikke udarbejde en standardrapport om gennemførelsen af de operationelle programmer, og der er ingen standardiserede checklister med henblik på den kontrol, der udføres. De få efterfølgende revisioner, der udføres, bidrager endvidere ikke tilstrækkeligt til at give den fornødne sikkerhed for, at betalingerne er uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

3.64.

Med hensyn til nogle af de vigtige kontrolprocedurer kan de enkelte medarbejdere selv bestemme, hvordan de skal anvendes. Da de interne kontroller ikke er standardiseret, er der risiko for, at nogle af de vigtige kontroller ikke udføres. Dyrlægerne skal ikke udarbejde en standardrapport om gennemførelsen af de operationelle programmer, og der er ingen standardiserede checklister med henblik på den kontrol, der udføres. De få efterfølgende revisioner, der udføres, bidrager endvidere ikke tilstrækkeligt til at give den fornødne sikkerhed for, at betalingerne er uden væsentlige fejl.

| 3.64. | Selv om programmernes art ikke er fuldt ud sammenlignelig (udryddelse/overvågning), tilstræbes der maksimal standardisering med hensyn til intern kontrol, rapportering og efterprøvning. Det skal erindres, at finansmedarbejderne og de veterinære medarbejdere er erfarne og handler under nøje overvågning af deres direkte foresatte.

  På grund af manglende ressourcer i 2009 og den nødvendige prioritering af forudgående kontrol af Nødfonden kunne der kun gennemføres et begrænset antal efterfølgende kontroller. Eftersom de efterfølgende kontroller tilrettelægges hvert andet år, kan mere end 35 % af de udbetalte beløb underkastes efterfølgende kontrol. Kommissionen understreger, at alle elementer under ét giver rimelig sikkerhed (ledelsens evaluering af hele det interne kontrolsystem, revisionsresultater, opfølgning af det tidligere års forbehold og indsatsplan vedrørende revisioner for de foregående år samt erklæringer fra andre anvisningsberettigede i tilfælde af tværgående subdelegation). |
| --- | --- |

3.64.

På grund af manglende ressourcer i 2009 og den nødvendige prioritering af forudgående kontrol af Nødfonden kunne der kun gennemføres et begrænset antal efterfølgende kontroller. Eftersom de efterfølgende kontroller tilrettelægges hvert andet år, kan mere end 35 % af de udbetalte beløb underkastes efterfølgende kontrol. Kommissionen understreger, at alle elementer under ét giver rimelig sikkerhed (ledelsens evaluering af hele det interne kontrolsystem, revisionsresultater, opfølgning af det tidligere års forbehold og indsatsplan vedrørende revisioner for de foregående år samt erklæringer fra andre anvisningsberettigede i tilfælde af tværgående subdelegation).

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 3.65. | Retten gennemgik Kommissionens ledelsesudtalelser, herunder særlig de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne i generaldirektoraterne AGRI, ENV, MARE og SANCO. Resultaterne af gennemgangen er sammenfattet i
  bilag 3.3
  . |
| --- | --- |

3.65.

Retten gennemgik Kommissionens ledelsesudtalelser, herunder særlig de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer fra generaldirektørerne i generaldirektoraterne AGRI, ENV, MARE og SANCO. Resultaterne af gennemgangen er sammenfattet i
  bilag 3.3
  .

| 3.66. | Generaldirektøren for landbrug konkluderer i sin årlige aktivitetsrapport, at der ikke er bevis for, at der er større problemer, som vil kunne indvirke negativt på generaldirektørens sikkerhed. Med henvisning til GD AGRI’s egne revisionsresultater og resultaterne af den stedlige kontrol, som medlemsstaterne har udført, konkluderer han, at forekomsten af resterende fejl med hensyn til direkte støtte, markedsinterventioner og foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne ligger under 2 %. |
| --- | --- |

3.66.

Generaldirektøren for landbrug konkluderer i sin årlige aktivitetsrapport, at der ikke er bevis for, at der er større problemer, som vil kunne indvirke negativt på generaldirektørens sikkerhed. Med henvisning til GD AGRI’s egne revisionsresultater og resultaterne af den stedlige kontrol, som medlemsstaterne har udført, konkluderer han, at forekomsten af resterende fejl med hensyn til direkte støtte, markedsinterventioner og foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne ligger under 2 %.

| 3.66. | Revisionserklæringen og den årlige aktivitetsrapport fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter er udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens interne retningslinjer, og af de årsager, der er angivet i Kommissionens svar på punkt 3.67 og 3.69, giver de et retvisende billede af den finansielle forvaltning for så vidt angår den formelle rigtighed, der præger landbrugsudgifterne.

  Forbeholdene med hensyn til udvikling af landdistrikter under akse 2 bygger på Kommissionens retningslinjer, der fastsætter, at væsentligheden evalueres på EU-plan pr. ABB-aktivitet. Hvad angår ophævelsen af forbeholdet for Grækenland, se Kommissionens svar på punkt 3.69.


  I den årlige aktivitetsrapport for 2009 for Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter nævnes det, at restfejlfrekvensen for landbrugsudgifterne som helhed er på under 2 %, mens den for ELFUL ligger lidt over. |
| --- | --- |

3.66.

Forbeholdene med hensyn til udvikling af landdistrikter under akse 2 bygger på Kommissionens retningslinjer, der fastsætter, at væsentligheden evalueres på EU-plan pr. ABB-aktivitet. Hvad angår ophævelsen af forbeholdet for Grækenland, se Kommissionens svar på punkt 3.69.

I den årlige aktivitetsrapport for 2009 for Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter nævnes det, at restfejlfrekvensen for landbrugsudgifterne som helhed er på under 2 %, mens den for ELFUL ligger lidt over.

| 3.67. | Retten kan ikke tilslutte sig GD AGRI’s metode, som betyder, at begrebet resterende fejl kun anvendes i forbindelse med usædvanlige forhold konstateret under stedlig kontrol. Med denne metode ses der bort fra resterende fejl, som skyldes krydskontrol med unøjagtige databaser eller utilstrækkelig opfølgning af usædvanlige forhold. Retten anvender en integreret revisionsmetode, som for hver enkelt transaktion dækker begge aspekter af de resterende fejl. I forbindelse med flere transaktioner har Rettens revision vist, at der var fejl, som den administrative kontrol ikke havde opdaget. Resultaterne af Rettens revision af IFKS-systemer bekræfter ligeledes disse svagheder i den administrative kontrol. Hertil kommer, at Rettens revision viste, at man kun i begrænset grad kan være sikker på, at den stedlige kontrol, der udføres af medlemsstaterne, er af den fornødne kvalitet. |
| --- | --- |

3.67.

Retten kan ikke tilslutte sig GD AGRI’s metode, som betyder, at begrebet resterende fejl kun anvendes i forbindelse med usædvanlige forhold konstateret under stedlig kontrol. Med denne metode ses der bort fra resterende fejl, som skyldes krydskontrol med unøjagtige databaser eller utilstrækkelig opfølgning af usædvanlige forhold. Retten anvender en integreret revisionsmetode, som for hver enkelt transaktion dækker begge aspekter af de resterende fejl. I forbindelse med flere transaktioner har Rettens revision vist, at der var fejl, som den administrative kontrol ikke havde opdaget. Resultaterne af Rettens revision af IFKS-systemer bekræfter ligeledes disse svagheder i den administrative kontrol. Hertil kommer, at Rettens revision viste, at man kun i begrænset grad kan være sikker på, at den stedlige kontrol, der udføres af medlemsstaterne, er af den fornødne kvalitet.

| 3.67. | I henhold til de relevante EU-regler skal medlemsstaterne gennemføre administrativ kontrol af alle indkomne støtteansøgninger. I princippet er betalingerne derfor fri for fejl, der kan påvises ved sådanne administrative kontroller. GD AGRI’s fremgangsmåde med bestemmelse af restfejlfrekvensen på grundlag af resultaterne af vilkårligt udvalgte kontroller på stedet er derfor principielt korrekt.

  Kommissionen er klar over, at svagheder i de administrative kontroller eller kontrol på stedet indebærer en risiko for, at fejlfrekvenserne i de kontrolstatistikker, den modtager fra medlemsstaterne, er underdrevet. For at imødegå den risiko satte GD AGRI som en forholdsregel fejlfrekvenserne 25 % højere. |
| --- | --- |

3.67.

Kommissionen er klar over, at svagheder i de administrative kontroller eller kontrol på stedet indebærer en risiko for, at fejlfrekvenserne i de kontrolstatistikker, den modtager fra medlemsstaterne, er underdrevet. For at imødegå den risiko satte GD AGRI som en forholdsregel fejlfrekvenserne 25 % højere.

| 3.68. | Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for landbrug indeholder et forbehold for så vidt angår de udgifter, der er omfattet af IFKS i Bulgarien og Rumænien. Disse forbehold stemmer overens med resultaterne af de systemrevisioner, Retten udførte i 2008, men Retten gentager sin tidligere bemærkning om, at det var for tidligt at ophæve det gamle forbehold med hensyn til IFKS i Grækenland. |
| --- | --- |

3.68.

Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for landbrug indeholder et forbehold for så vidt angår de udgifter, der er omfattet af IFKS i Bulgarien og Rumænien. Disse forbehold stemmer overens med resultaterne af de systemrevisioner, Retten udførte i 2008, men Retten gentager sin tidligere bemærkning om, at det var for tidligt at ophæve det gamle forbehold med hensyn til IFKS i Grækenland.

| 3.68. | Forbeholdet for Grækenland var berettiget af risikoen for Kommissionens omdømme, som var resultatet af den utilstrækkelige gennemførelse af IFKS i Grækenland og ikke af den finansielle risiko for EU-budgettet, der var resultatet af disse mangler, og som altid har været dækket af de finansielle korrektioner over for Grækenland i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. Efter at Grækenland havde gennemført sin handlingsplan for at afhjælpe manglerne senest ved udgangen af 2008 var denne store risiko for omdømmet ikke længere til stede, og det var derfor helt berettiget at ophæve forbeholdet. Den finansielle risiko i forbindelse med de tidligere mangler er dækket tilstrækkeligt med proceduren for efterprøvende regnskabsafslutning, under hvilken der indtil nu er eller er ved at blive udelukket ca. 886 mio. EUR fra EU-finansiering. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | De årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektørerne for miljø og for maritime anliggender og fiskeri indeholder forbehold, som er i overensstemmelse med Rettens tidligere revisionsresultater. Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for sundhed og forbrugerbeskyttelse indeholder ingen forbehold, men da aktiviteterne inden for området fødevare- og fodersikkerhed er behæftet med fejl, og revisionsdækningen endvidere var utilstrækkelig, burde der have været fremsat et forbehold. |
| --- | --- |

3.69.

De årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektørerne for miljø og for maritime anliggender og fiskeri indeholder forbehold, som er i overensstemmelse med Rettens tidligere revisionsresultater. Den årlige aktivitetsrapport fra generaldirektøren for sundhed og forbrugerbeskyttelse indeholder ingen forbehold, men da aktiviteterne inden for området fødevare- og fodersikkerhed er behæftet med fejl, og revisionsdækningen endvidere var utilstrækkelig, burde der have været fremsat et forbehold.

| 3.69. | Takket være supplerende menneskelige ressourcer og under anvendelse af supplerende kapacitet ved outsourcing af visse revisioner er der revideret en betydelig del af det samlede beløb, der blev udbetalt i 2010, og den indsats kører videre. Der gennemføres forudgående revisioner af næsten 40 % af dette beløb. Hertil kommer, at mere end 35 % af beløbet vil blive omfattet af efterfølgende kontrol. Dette vil give en meget høj dækning. |
| --- | --- |

3.69.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 3.70. | For gruppen af politikområder landbrug og naturressourcer konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

3.70.

For gruppen af politikområder landbrug og naturressourcer konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl.

| 3.70. | Kommissionen vurderer, at en fejlprocent, som de seneste år har ligget på omkring 2 %, bekræfter de forrige års generelt positive resultater.

  Risikoen for EU-budgettet er endvidere dækket tilstrækkeligt gennem den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

3.70.

Risikoen for EU-budgettet er endvidere dækket tilstrækkeligt gennem den efterprøvende regnskabsafslutning.

| 3.71. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for landbrug og naturressourcer generelt højst var delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

3.71.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for landbrug og naturressourcer generelt højst var delvist effektive med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed.

| 3.72. | Med hensyn til IFKS konkluderer Retten, at der er behov for betydelige forbedringer, særlig i tre af de otte reviderede betalingsorganer (jf. punkt 3.33). |
| --- | --- |

3.72.

Med hensyn til IFKS konkluderer Retten, at der er behov for betydelige forbedringer, særlig i tre af de otte reviderede betalingsorganer (jf. punkt 3.33).

| 3.71–3.72. | Som det også er påpeget i Rettens tidligere årsberetninger siden 2005 er IFKS efter Kommissionens opfattelse fortsat et effektivt kontrolsystem til begrænsning af fejl og uregelmæssige udgifter, forudsat at det anvendes korrekt (se også Kommissionens svar på punkt 3.32 og 3.33).

  Kommissionen fandt, at der for ansøgningsåret 2008 var betydelige mangler i IFKS for Bulgariens og Rumæniens vedkommende. Som en konsekvens heraf udarbejdede disse to medlemsstater i 2009 handlingsplaner, som Kommissionen har fulgt nøje. Eftersom gennemførelsen af disse handlingsplaner imidlertid først forventes afsluttet i 2011, og der allerede er nogle forsinkelser i gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger, formulerede generaldirektøren for GD AGRI et forbehold for IFKS i Bulgarien og Rumænien i sin aktivitetsrapport for 2009 på baggrund af den omdømmemæssige risiko for Kommissionen.


  I andre medlemsstater er der konstateret mindre alvorlige IFKS-mangler, som ikke bevirker, at deres systemer er ineffektive, men at de nok kan forbedres, og disse lande har truffet eller er ved at træffe foranstaltninger til afhjælpning af manglerne.


  Afhjælpningen af alle disse mangler følges op gennem efterprøvende regnskabsafslutning, som sikrer, at risikoen for EU-budgettet dækkes tilstrækkeligt.


  Der er også altid behov for ajourføring af LPIS, fordi både de tekniske muligheder og virkeligheden ude i marken konstant ændrer sig. Det er desuden nu en lovmæssig forpligtelse for medlemsstaterne at foretage en årlig evaluering af kvaliteten af deres LPIS. Resultatet af dette kvalitetstjek vil vise, om der er behov for en ajourføring. |
| --- | --- |

3.71–3.72.

Kommissionen fandt, at der for ansøgningsåret 2008 var betydelige mangler i IFKS for Bulgariens og Rumæniens vedkommende. Som en konsekvens heraf udarbejdede disse to medlemsstater i 2009 handlingsplaner, som Kommissionen har fulgt nøje. Eftersom gennemførelsen af disse handlingsplaner imidlertid først forventes afsluttet i 2011, og der allerede er nogle forsinkelser i gennemførelsen af de enkelte foranstaltninger, formulerede generaldirektøren for GD AGRI et forbehold for IFKS i Bulgarien og Rumænien i sin aktivitetsrapport for 2009 på baggrund af den omdømmemæssige risiko for Kommissionen.

I andre medlemsstater er der konstateret mindre alvorlige IFKS-mangler, som ikke bevirker, at deres systemer er ineffektive, men at de nok kan forbedres, og disse lande har truffet eller er ved at træffe foranstaltninger til afhjælpning af manglerne.

Afhjælpningen af alle disse mangler følges op gennem efterprøvende regnskabsafslutning, som sikrer, at risikoen for EU-budgettet dækkes tilstrækkeligt.

Der er også altid behov for ajourføring af LPIS, fordi både de tekniske muligheder og virkeligheden ude i marken konstant ændrer sig. Det er desuden nu en lovmæssig forpligtelse for medlemsstaterne at foretage en årlig evaluering af kvaliteten af deres LPIS. Resultatet af dette kvalitetstjek vil vise, om der er behov for en ajourføring.

| 3.73. | Retten anbefaler, at de konstaterede systemsvagheder afhjælpes. De mest presserende spørgsmål, der skal behandles med hensyn til SPS og SAPS, er: |
| --- | --- |

3.73.

Retten anbefaler, at de konstaterede systemsvagheder afhjælpes. De mest presserende spørgsmål, der skal behandles med hensyn til SPS og SAPS, er:

3.73.

| a) | at fjerne de systemsvagheder, som resulterer i fejl vedrørende jord, der ikke er støtteberettiget, eller overanmeldelse af det støtteberettigede areal samt unøjagtigt beregnede betalingsrettigheder, navnlig ved i højere grad at sørge for, at de data, der er registreret i LPIS, er pålidelige og fuldstændige (f.eks. de seneste ortofotos) |
| --- | --- |

a)

at fjerne de systemsvagheder, som resulterer i fejl vedrørende jord, der ikke er støtteberettiget, eller overanmeldelse af det støtteberettigede areal samt unøjagtigt beregnede betalingsrettigheder, navnlig ved i højere grad at sørge for, at de data, der er registreret i LPIS, er pålidelige og fuldstændige (f.eks. de seneste ortofotos)

| a) | Kommissionen samarbejder til stadighed med medlemsstaterne om foranstaltninger, der kan øge pålideligheden af oplysningerne i LPIS-GIS. Fra og med ansøgningsåret 2010 er medlemsstaterne forpligtet til årligt at foretage en kvalitetsvurdering af LPIS-GIS efter forudfastlagte procedurer og at indberette resultaterne om de foranstaltninger, der om nødvendigt er planlagt for at forbedre situationen. |
| --- | --- |

a)

| b) | at sørge for, at alle IFKS-databaserne sikrer, at det er muligt at få et pålideligt og fuldstændigt revisionsspor af alle foretagne ændringer |
| --- | --- |

b)

at sørge for, at alle IFKS-databaserne sikrer, at det er muligt at få et pålideligt og fuldstændigt revisionsspor af alle foretagne ændringer

| b) | Bilag I til forordning (EF) nr. 885/2006 kræver som en del af kriterierne for godkendelse allerede, at der foreligger et revisionsspor. Opfyldelsen af disse kriterier kontrolleres årligt af godkendelsesorganerne. |
| --- | --- |

b)

| c) | at tydeliggøre og i højere grad håndhæve reglerne, så der ikke udbetales direkte EU-støtte til ansøgere, som hverken har anvendt jorden til landbrugsformål eller aktivt bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand |
| --- | --- |

c)

at tydeliggøre og i højere grad håndhæve reglerne, så der ikke udbetales direkte EU-støtte til ansøgere, som hverken har anvendt jorden til landbrugsformål eller aktivt bevaret den i god landbrugs- og miljømæssig stand

| c) | Spørgsmålet med hensyn til definition af landmænd, som Retten henviser til, er taget op inden for rammerne af sundhedstjekket ved at give medlemsstaterne mulighed for fra ordninger med direkte betaling at udelukke fysiske eller juridiske personer, hvis primære virksomhedsmål ikke er at drive landbrug, eller hvis landbrugsaktiviteter er ubetydelige (artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009).

  Der kan forventes yderligere overvejelser om dette spørgsmål inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik efter 2013, idet det skal tilstræbes at undgå komplicerede regler, der kan resultere i et komplekst kontrolsystem, hvis anvendelse ville være dyr og i modstrid med Kommissionens forenklingsindsats. |
| --- | --- |

c)

Der kan forventes yderligere overvejelser om dette spørgsmål inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik efter 2013, idet det skal tilstræbes at undgå komplicerede regler, der kan resultere i et komplekst kontrolsystem, hvis anvendelse ville være dyr og i modstrid med Kommissionens forenklingsindsats.

| d) | på EU-niveau at fastsætte årlige minimumskrav til bevaring af græsarealer, som skal overholdes for at være berettiget til at modtage støtte fra EU. |
| --- | --- |

d)

på EU-niveau at fastsætte årlige minimumskrav til bevaring af græsarealer, som skal overholdes for at være berettiget til at modtage støtte fra EU.

| d) | Med det nuværende system er der fælles lovgivningsrammer, inden for hvilke medlemsstaterne er ansvarlige for at definere de krav, der er gældende for god landbrugs- og miljøpraksis. Det gør det muligt at tage hensyn til de forskelligartede landbrugsområder og traditioner i EU. |
| --- | --- |

d)

| 3.74. | Med hensyn til udvikling af landdistrikterne gentager Retten også, at der fortsat skal gøres en indsats for yderligere at forenkle regler og betingelser. |
| --- | --- |

3.74.

Med hensyn til udvikling af landdistrikterne gentager Retten også, at der fortsat skal gøres en indsats for yderligere at forenkle regler og betingelser.

| 3.74. | For perioden 2007-13 har Kommissionen allerede gennemført forenklinger inden for den fælles landbrugspolitik, herunder udvikling af landdistrikter, og det vil også ske fremover. Sådanne yderligere forenklinger vil imidlertid ikke være nok til at reducere fejlprocenten på visse landdistrikudviklingsområder — således at den når ned under Rettens tærskel på 2 % — uden at bringe virkeliggørelsen af visse politikmål i fare. For ELFUL-udgifter har Kommissionen derfor foreslået, at der fastsættes en risikotolerance på mellem 2 % og 5 %. En fejlprocent, der ligger ca. midtvejs mellem disse to yderpunkter vil være acceptabel og berettiget. Over dette niveau vil der skulle træffes yderligere foranstaltninger for at begrænse fejlprocenten gennem øget kontrol og ved at adressere de vigtigste fejlårsager. |
| --- | --- |

3.74.

| 3.75. | Endvidere mener Retten, at Kommissionens retningslinjer om det arbejde, godkendelsesorganerne skal udføre, bør tages op til fornyet overvejelse for så vidt angår arbejdets art og dækning samt rapporteringsforpligtelserne, særlig med hensyn til valideringen af medlemsstaternes kontrol og inspektionsstatistikker. |
| --- | --- |

3.75.

Endvidere mener Retten, at Kommissionens retningslinjer om det arbejde, godkendelsesorganerne skal udføre, bør tages op til fornyet overvejelse for så vidt angår arbejdets art og dækning samt rapporteringsforpligtelserne, særlig med hensyn til valideringen af medlemsstaternes kontrol og inspektionsstatistikker.

| 3.75. | Kommissionen vurderer, at den overordnede struktur og rapporteringskravene er passende, navnlig som grundlag for beslutningen om finansiel regnskabsafslutning (se også punkt 3.54). De reviderede retningslinjer for regnskabsåret 2010 blev uddelt på mødet i Komitéen for Landbrugsfondene den 18. juni 2010. Ændringerne var begrænset til rapporteringsaspekter og vedrørte ikke det arbejde, der skal gennemføres af godkendelsesorganerne.

  Hvad angår arbejdet i forbindelse med kontrol- og inspektionsstatistikker, har Kommissionen for nylig præsenteret et system, som gør det muligt for medlemsstaterne at styrke de overordnede rammer, der skal give rimelig sikkerhed med hensyn til lovligheden og regelmæssigheden af de endelige støttemodtageres transaktioner. I den forbindelse bør godkendelsesorganerne øge deres arbejde ud over de gældende krav ved, for en given udgiftsgruppe, at udtage en helt ny repræsentativ stikprøve af transaktionerne, som det pågældende betalingsorgan har kontrolleret på stedet. Arbejdet skulle omfatte hele håndteringen af filen, fra modtagelse af støtteansøgning til beregning og gennemførelse af den endelige betaling. |
| --- | --- |

3.75.

Hvad angår arbejdet i forbindelse med kontrol- og inspektionsstatistikker, har Kommissionen for nylig præsenteret et system, som gør det muligt for medlemsstaterne at styrke de overordnede rammer, der skal give rimelig sikkerhed med hensyn til lovligheden og regelmæssigheden af de endelige støttemodtageres transaktioner. I den forbindelse bør godkendelsesorganerne øge deres arbejde ud over de gældende krav ved, for en given udgiftsgruppe, at udtage en helt ny repræsentativ stikprøve af transaktionerne, som det pågældende betalingsorgan har kontrolleret på stedet. Arbejdet skulle omfatte hele håndteringen af filen, fra modtagelse af støtteansøgning til beregning og gennemførelse af den endelige betaling.

| 3.76. | Sammen med de berørte nationale myndigheder bør der endvidere træffes effektive foranstaltninger for at undgå, at fiskeriprojekter får betalt udgifter, som ikke er støtteberettigede. Den interne kontrol med betalinger til medlemsstaterne for programmer til udryddelse og overvågning af dyresygdomme kræver, at der er en klar funktionsadskillelse mellem Kommissionens forskellige tjenester, og at der udvikles hensigtsmæssige formelle kontrolprocedurer. |
| --- | --- |

3.76.

Sammen med de berørte nationale myndigheder bør der endvidere træffes effektive foranstaltninger for at undgå, at fiskeriprojekter får betalt udgifter, som ikke er støtteberettigede. Den interne kontrol med betalinger til medlemsstaterne for programmer til udryddelse og overvågning af dyresygdomme kræver, at der er en klar funktionsadskillelse mellem Kommissionens forskellige tjenester, og at der udvikles hensigtsmæssige formelle kontrolprocedurer.

| 3.76. | For programmeringsperioden 2000-2006 har Kommissionen iværksat alle de nødvendige foranstaltninger til at foretage korrektioner i forbindelse med ikke-støtteberettigede beløb. Under regnskabsafslutningen vil det blive sikret, at alle ikke-støtteberettigede beløb fratrækkes den sidste betalingsanmodning.

  Under EFF er kontrollen blevet skærpet med nye bestemmelser om effektiv anvendelse af systemerne, der skal sikre forebyggelse af og korrektion for ikke-støtteberettigede udgifter. Kommissionen har en tilsynsrolle og kontrollerer pålideligheden af medlemsstaternes revisionsmyndigheder. I forbindelse med delt forvaltning er det medlemsstaterne, der har ansvaret for at føre kontrol i marken. De ovenfor beskrevne kontrolforanstaltninger sikrer, at medlemsstaterne indfører pålidelige og effektive forvaltnings- og kontrolsystemer til forebyggelse og korrektion af ikke-støtteberettigede udgifter.


  Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender fremlægger desuden jævnligt vejledninger om emner af almindelig interesse, som skal forbedre effektiviteten af de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er på plads. |
| --- | --- |

3.76.

Under EFF er kontrollen blevet skærpet med nye bestemmelser om effektiv anvendelse af systemerne, der skal sikre forebyggelse af og korrektion for ikke-støtteberettigede udgifter. Kommissionen har en tilsynsrolle og kontrollerer pålideligheden af medlemsstaternes revisionsmyndigheder. I forbindelse med delt forvaltning er det medlemsstaterne, der har ansvaret for at føre kontrol i marken. De ovenfor beskrevne kontrolforanstaltninger sikrer, at medlemsstaterne indfører pålidelige og effektive forvaltnings- og kontrolsystemer til forebyggelse og korrektion af ikke-støtteberettigede udgifter.

Generaldirektoratet for Fiskeri og Maritime Anliggender fremlægger desuden jævnligt vejledninger om emner af almindelig interesse, som skal forbedre effektiviteten af de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er på plads.

| 3.77. | I
  bilag 3.4
  gives en oversigt over opfølgningen af tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

3.77.

I
  bilag 3.4
  gives en oversigt over opfølgningen af tidligere bemærkninger.

| 3.77. | Se Kommissionens svar i bilag 3.4. |
| --- | --- |

3.77.

---

(1)  Artikel 39 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1).

(3)  Bortset fra visse foranstaltninger som for eksempel salgsfremstød og skolefrugtordningen, som samfinansieres.

(4)  De nationale myndigheder beregnede antallet og værdien af de enkelte landbrugeres betalingsrettigheder efter en af de modeller, der er defineret i EU-lovgivningen. Under den historiske model fordeles betalingsrettighederne til landbrugerne i forhold til den støtte, de hver især i gennemsnit har modtaget, og det areal, de har dyrket i referenceperioden 2000-2002. Under den regionale model gives samme beløb til alle regionens landbrugsarealer, og landbrugerne tildeles en betalingsrettighed for hver støtteberettiget hektar, som anmeldes i det år, ordningen iværksættes. I hybridmodellen kombineres det historiske element med et fast beløb, og hvis den er dynamisk, bliver det historiske element hvert år mindre, indtil der i overvejende grad bliver tale om en model med et fast beløb.

(5)  I medfør af artikel 137 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16) skal betalingsrettigheder, landbrugeren har fået tildelt før den 1. januar 2009, anses for retmæssige og korrekte fra den 1. januar 2010, bortset fra i tilfælde, hvor de har fået tildelt betaling på grundlag af ukorrekte ansøgninger, medmindre fejlen ikke med rimelighed kunne have været opdaget af landbrugeren.

(6)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet.

(7)  I dette beløb indgår både udgifterne til foregående programmeringsperioder og til førtiltrædelsesinstrumenterne.

(8)  Rådets forordning (EF) nr. 74/2009 (EUT L 30 af 31.1.2009, s. 100).

(9)  Rådets forordning (EF) nr. 473/2009 (EUT L 144 af 9.6.2009, s. 3).

(10)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

(11)  Betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand i bilag IV til forordning (EF) nr. 1782/2003 gælder i alle medlemsstaterne, hvorimod de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i samme forordnings bilag III kun er obligatoriske i EU-15. For EU-10 indføres de lovgivningsbestemte forvaltningskrav gradvist mellem 2009 og 2013 og for EU-2 mellem 2012 og 2014.

(12)  Ifølge artikel 66 og 67 i Kommissionens forordning (EF) nr. 796/2004 (EUT L 141 af 30.4.2004, s. 18) kan den nedsættelse, der foretages ved manglende overholdelse af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav eller betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand variere mellem 1 % og 5 %, hvis der er tale om forsømmelse, og kan medføre, at hele beløbet udelukkes, hvis den manglende overholdelse er forsætlig.

(13)  Jf. artikel 1 og artikel 2, litra a), og c), i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007 (EUT L 149 af 9.6.2007, s. 1).

(15)  EFF erstatter det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) i den ny programperiode (2007-2013) — Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 (EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1).

(16)  For EFF’s vedkommende blev der efter anmodning udbetalt endnu et forfinansieringsbeløb på 7 % i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 744/2008 (EUT L 202 af 31.7.2008, s. 1).

(17)  Ændringsbudget nr. 10, som Europa-Parlamentet vedtog den 16. december 2009.

(18)  Budgetkonto 05 04 05 01: der blev i alt foretaget betalinger for 8 209,4 millioner euro i 2009. Betalingsbevillingerne i det oprindelige budget beløb sig til 9 135,3 millioner euro, og yderligere 774,9 millioner euro var blevet fremført fra 2008.

(19)  I DAS-stikprøven var der 56 betalingsorganer for EGFL og syv for ELFUL. Men for tre af betalingsorganernes vedkommende (to for EGFL og et for ELFUL) havde de kompetente godkendelsesorganer ikke fremlagt en rapport og en attest i rette tid, og der blev derfor ikke foretaget nogen gennemgang. Af samme årsag har Kommissionen udskilt regnskaberne for disse betalingsorganer.

(20)  I 2008 var det tilsvarende tal 66 (32 %).

(21)  I 2008 var det tilsvarende tal 45 (68 %).

(22)  En af transaktionerne i stikprøven var genstand for efterprøvende regnskabsafslutning i henhold til artikel 11 i Kommissionens forordning (EF) nr. 885/2006 (EUT L 171 af 23.6.2006, s. 90), og på tidspunktet for revisionen var det derfor ikke muligt at foretage en endelig vurdering.

(23)  I sin årsberetning for 2008 (punkt 5.17) anførte Retten, at modtagere, som ikke overholdt definitionen, da de ikke udøvede nogen landbrugsaktivitet, uberettiget havde modtaget SAPS-betalinger. Som eksempel nævnte Retten et tilfælde, hvor kommuner modtog SAPS-betalinger for fælles græsarealer, som de lokale landbrugere udnyttede til græsning af kvæg.

(24)  Artikel 44, stk. 1 og 3 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

(25)  Forordning (EF) nr. 73/2009 og forordning (EF) nr. 796/2004.

(26)  Kommissionens forordning (EF) nr.1975/2006 af 7. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 for så vidt angår kontrol og krydsoverensstemmelse i forbindelse med støtteforanstaltninger til udvikling af landdistrikterne (EUT L 368 af 23.12.2006, s. 74).

(27)  Artikel 11 i forordning (EF) nr. 1975/2006 og artikel 24 i forordning (EF) nr. 796/2004.

(28)  I forbindelse med foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne i programmeringsperioden 2007-2013 er de detaljerede bestemmelser om den administrative kontrol defineret i forordning (EF) nr. 1975/2006.

(29)  Artikel 12 i forordning (EF) nr. 1975/2006 og artikel 26 i forordning (EF) nr. 796/2004.

(30)  Forordning (EF) nr. 1290/2005.

(31)  Uretmæssige betalinger, som skyldes administrative fejl begået af nationale myndigheder er udelukket fra EU-finansiering.

(32)  Kommissionens beslutning 2009/367/EF (EUT L 111 af 5.5.2009, s. 44).

(33)  GD AGRI Den årlige aktivitesrapport 2009, s. 60.

(34)  Hver måned, når der er tale om EGFL, og hvert kvartal, når det er ELFUL.

(35)  Artikel 31 i forordning (EF) nr. 1290/2005.

(36)  Budgetpost nr. 17 04 01 01.

(37)  Se Kommissionens svar til punkt 5.17 i Rettens årsberetning for 2008.

(38)  Der redegøres for revisionen af administrationsudgifter i kapitel 9.

Kilde: Årsregnskabet for 2009.

BILAG 3.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE GRUPPEN LANDBRUG OG NATURRESSOURCER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EGFL | Udvikling af landdistrikter | SANCO, ENV, MARE | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af) | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | Forskud | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Mellemliggende/endelige betalinger | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Transaktioner, som var behæftet med fejl | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Analyse pr. fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Kvantificerbare fejl | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| omfattende: | Støtteberettigelse | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| Forekomst | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| Nøjagtighed | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % til 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EGFL

Udvikling af landdistrikter

SANCO, ENV, MARE

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af)

148

80

13

241

204

196

Forskud

0

0

0

0

0

0

Mellemliggende/endelige betalinger

148

80

13

241

204

196

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Transaktioner, som var behæftet med fejl

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER

(i % og antal transaktioner)

Analyse pr. fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Kvantificerbare fejl

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

omfattende:

Støtteberettigelse

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

Forekomst

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

Nøjagtighed

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent:

< 2 %

X

2 % til 5 %

X

X

> 5 %

BILAG 3.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE LANDBRUG OG NATURRESSOURCER

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — EGFL

| Medlemsstat


  (Betalingsorgan) | Ordning | Udgifter i relation til IFKS


  (millioner euro) | Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekte betalinger, herunder databasernes kvalitet | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/ krydsoverensstemmelse og kontrol heraf | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Litauen | SAPS | 183,5 | 2 | | | |
| Letland | SAPS | 69,5 | | | | |
| Slovakiet | SAPS | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Cypern | SAPS | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Italien (AGREA) | SPS | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | SPS | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Grækenland | SPS | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Spanien (Baskerlandet) | SPS | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Medlemsstat

(Betalingsorgan)

Ordning

Udgifter i relation til IFKS

(millioner euro)

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekte betalinger, herunder databasernes kvalitet

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/ krydsoverensstemmelse og kontrol heraf

Samlet vurdering

Litauen

SAPS

183,5

2

Letland

SAPS

69,5

Slovakiet

SAPS

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Cypern

SAPS

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Italien (AGREA)

SPS

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

SPS

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Grækenland

SPS

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Spanien (Baskerlandet)

SPS

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Forklaring

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

| 1 | Elementer, der ikke var støtteberettigede, var ikke trukket fra, eller der var registreret et for stort støtteberettiget areral i LPIS. |
| --- | --- |
| 2 | Utilstrækkeligt revisionsspor. |
| 3 | Proceduren for registrering af ansøgninger er ikke fuldstændig pålidelig. |
| 4 | De støtteberettigede arealer opdateres ikke i LPIS på grundlag af nye ortofotos og/eller OTS. |
| 5 | Der foretages ikke krydskontrol med tilbagevirkende kraft på grundlag af opdaterede oplysninger om referenceparcellerne. |
| 6 | Svagheder i forbindelse med fastsættelse af de støtteberettigede arealer i forbindelse med græsarealer uden for omdrift og kollektive græsgange. |
| 7 | Ukorrekt anvendelse af sanktioner. |
| 8 | SAPS-loftet var overskredet med ca. 1,44 %, og der var ikke anvendt nogen nedsættelseskoefficient. |
| 9 | SPS-betalinger effektueres, før der findes en løsning på konstaterede usædvanlige forhold. |
| 10 | Landbrugere, som rådede over støtteberettigede hektarer i det år, hvor SPS-ordningen blev indført, havde fået tildelt særlige rettigheder i strid med EU-lovgivningen. |
| 11 | LPIS-GIS var stærkt forsinket, hvilket indvirker på krydskontrollens kvalitet. |
| 12 | Uberettiget anvendelse af en tolerance på 5 % i forbindelse med den administrative krydskontrol. |
| 13 | Der er intet retsgrundlag for de administrative procedurer, der anvendes til fastlæggelse af de rettigheder, der skal tilbageføres til den nationale reserve. |

1

Elementer, der ikke var støtteberettigede, var ikke trukket fra, eller der var registreret et for stort støtteberettiget areral i LPIS.

2

Utilstrækkeligt revisionsspor.

3

Proceduren for registrering af ansøgninger er ikke fuldstændig pålidelig.

4

De støtteberettigede arealer opdateres ikke i LPIS på grundlag af nye ortofotos og/eller OTS.

5

Der foretages ikke krydskontrol med tilbagevirkende kraft på grundlag af opdaterede oplysninger om referenceparcellerne.

6

Svagheder i forbindelse med fastsættelse af de støtteberettigede arealer i forbindelse med græsarealer uden for omdrift og kollektive græsgange.

7

Ukorrekt anvendelse af sanktioner.

8

SAPS-loftet var overskredet med ca. 1,44 %, og der var ikke anvendt nogen nedsættelseskoefficient.

9

SPS-betalinger effektueres, før der findes en løsning på konstaterede usædvanlige forhold.

10

Landbrugere, som rådede over støtteberettigede hektarer i det år, hvor SPS-ordningen blev indført, havde fået tildelt særlige rettigheder i strid med EU-lovgivningen.

11

LPIS-GIS var stærkt forsinket, hvilket indvirker på krydskontrollens kvalitet.

12

Uberettiget anvendelse af en tolerance på 5 % i forbindelse med den administrative krydskontrol.

13

Der er intet retsgrundlag for de administrative procedurer, der anvendes til fastlæggelse af de rettigheder, der skal tilbageføres til den nationale reserve.

| A | Måletolerancer anvendes ukorrekt/anvendes ikke. |
| --- | --- |
| B | Der foreligger ingen data om kontrol og inspektionsrapporter vedørende ansøgningsåret 2008. |
| C | For en afgrødegruppe konstateredes det, at arealoverskud og arealunderskud ikke var modregnet. |
| D | Ved Revisionsrettens stedlige kontrol var der konstateret store materielle afvigelser. |
| E | Modtagere, som havde ansøgt om støtte til dårlige græsarealer, var ikke blevet kontrolleret. |
| F | Kvaliteten af den stedlige kontrol var utilstrækkelig, hvilket medførte, at resultaterne ikke var pålidelige. |

A

Måletolerancer anvendes ukorrekt/anvendes ikke.

B

Der foreligger ingen data om kontrol og inspektionsrapporter vedørende ansøgningsåret 2008.

C

For en afgrødegruppe konstateredes det, at arealoverskud og arealunderskud ikke var modregnet.

D

Ved Revisionsrettens stedlige kontrol var der konstateret store materielle afvigelser.

E

Modtagere, som havde ansøgt om støtte til dårlige græsarealer, var ikke blevet kontrolleret.

F

Kvaliteten af den stedlige kontrol var utilstrækkelig, hvilket medførte, at resultaterne ikke var pålidelige.

| a | Inspektionsrapporterne om kontrol af betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand var ufuldstændige/ikke detaljerede nok. |
| --- | --- |
| b | De nationale krav til god landbrugs- og miljømæssig stand i forbindelse med græsarealer og dårlige græsarealer var utilstrækkelige. |
| c | Overholdelsen af betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand kontrolleres kun ved hjælp af telemåling. |
| d | Sanktioner vedrørende krydsoverensstemmelse var ikke anvendt korrekt. |

a

Inspektionsrapporterne om kontrol af betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand var ufuldstændige/ikke detaljerede nok.

b

De nationale krav til god landbrugs- og miljømæssig stand i forbindelse med græsarealer og dårlige græsarealer var utilstrækkelige.

c

Overholdelsen af betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand kontrolleres kun ved hjælp af telemåling.

d

Sanktioner vedrørende krydsoverensstemmelse var ikke anvendt korrekt.

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer — udvikling af landdistrikter

| Medlemsstat


  (Betalingsorgan) | Fond | Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekte betalinger, herunder databasernes kvalitet | Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater | Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverens stemmelse og kontrol heraf | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Østrig | ELFUL | | | | |
| Bulgarien | ELFUL | | | | |
| Den Tjekkiske Republik | ELFUL | | | | |
| Tyskland (Bayern) | ELFUL | | | | |
| Frankrig | ELFUL | | | | |
| Grækenland | ELFUL | | | | |
| Rumænien | SAPARD | | | I/R | |
| Det Forenede Kongerige
  (England) | ELFUL | | | | |

Medlemsstat

(Betalingsorgan)

Fond

Administrative procedurer og kontroller til sikring af korrekte betalinger, herunder databasernes kvalitet

Metode til stedlig kontrol, udvælgelse, gennemførelse, kvalitetskontrol og indberetning af de enkelte resultater

Implementering af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand/krydsoverens stemmelse og kontrol heraf

Samlet vurdering

Østrig

ELFUL

Bulgarien

ELFUL

Den Tjekkiske Republik

ELFUL

Tyskland (Bayern)

ELFUL

Frankrig

ELFUL

Grækenland

ELFUL

Rumænien

SAPARD

I/R

Det Forenede Kongerige

(England)

ELFUL

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant: betalingerne er ikke underlagt krydsoverensstemmelse |

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant: betalingerne er ikke underlagt krydsoverensstemmelse

BILAG 3.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER VEDRØRENDE LANDBRUG OG NATURRESSOURCER

| De vigtigste af de berørte GD'er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Fremsatte forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålidelighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD AGRI | med forbehold | Alvorlige mangler i IFKS i Bulgarien og Rumænien.
  Udgifterne til udvikling af landdistrikterne under akse 2 (forbedring af miljøet og landskabet) i programmeringsperioden 2007-2013. | Rettens systemrevision som led i DAS-revisionen for 2009 bekræftede, at IFKS i Grækenland stadig ikke er effektivt med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed: Det støtteberettigede areal, der er registret i LPIS, er ikke pålideligt, særlig når det gælder græsarealer (jf. punkt 3.38). Databasen over ansøgninger er behæftet med alvorlige mangler med hensyn til revisionsspor (jf. punkt 3.40), dækningen af de stedlige kontroller er utilstrækkelig, og kontrollen er af utilstrækkelig kvalitet (jf. punkt 3.46). Hertil kommer, at Kommissionen i sin årlige aktivitetsrapport for 2009 anfører, at godkendelsen af det græske betalingsorgan i ansøgningsåret 2010 kun gælder for ELFUL-foranstaltninger. Under disse omstændigheder mener Retten, at forbeholdet vedrørende Grækenland ikke burde have været ophævet.
  Forbeholdet er fremsat på grundlag af forekomsten af fejl konstateret under medlemsstaternes stedlige kontrol i 2008. Fejlniveauet svinger meget medlemsstaterne imellem. Generaldirektøren forklarer ikke, hvorfor forbeholdet gælder alle de transaktioner, der er gennemført i Den Europæiske Union, og ikke kun dem, der er gennemført i de medlemsstater, hvor fejlforekomsten i 2008 var specielt høj. Retten er dog enig i, at der generelt er større sandsynlighed for uregelmæssigheder i forbindelse med transaktioner under akse 2 end i forbindelse med transaktioner under de andre akser. | B |
| GD ENV | med forbehold | Støtteberettigelsen af de udgifter, støttemodtagerne havde anmeldt. | Forbeholdet er i overensstemmelse med resultaterne af Rettens tidligere revisioner. Det skal anføres, at GD ENV har beregnet sin »fejlrate« på et ikke-standardiseret grundlag (risikobaseret). |
| GD MARE | med forbehold | Forvaltnings- og kontrolsystemerne for identificerede operationelle programmer og foranstaltninger under FIUF (Tyskland, Det Forenede Kongerige, Spanien og Frankrig).
  Støtteberettigelsen af de betalinger, der var afholdt til medlemsstaterne som kompensation for meromkostninger i forbindelse med afsætning af visse fiskerivarer fra regionerne i den yderste periferi. | Forbeholdene er baseret på generaldirektorates revisionsarbejde. De er i overensstemmelse med resultaterne af Rettens egne revisioner. |
| GD SANCO | uden forbehold | I/R | GD SANCO mener, at forekomsten af resterende fejl ville være væsentlig, hvis fejlenes finansielle effekt på årsregnskabet var større end 2 % af GD SANCO's årlige budget. Men som GD Budget anfører, er det kun budgettet for den tilsvarende aktivitet (ABB), der skal tages i betragtning. På grundlag af resultaterne af den efterfølgende kontrol i 2009 og i betragtning af, at forekomsten af konstaterede fejl ligger over væsentlighedstærkslen (6 %) og har tilbagevendende karakter, burde der have været fremsat et forbehold med hensyn til aktiviteterne vedrørende fødevare-og fodersikkerhed (ABB), hvor fejlforekomsten var på 6.9 %. |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |

De vigtigste af de berørte GD'er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Fremsatte forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålidelighed

GD AGRI

med forbehold

Alvorlige mangler i IFKS i Bulgarien og Rumænien.

Udgifterne til udvikling af landdistrikterne under akse 2 (forbedring af miljøet og landskabet) i programmeringsperioden 2007-2013.

Rettens systemrevision som led i DAS-revisionen for 2009 bekræftede, at IFKS i Grækenland stadig ikke er effektivt med hensyn til at sikre betalingernes formelle rigtighed: Det støtteberettigede areal, der er registret i LPIS, er ikke pålideligt, særlig når det gælder græsarealer (jf. punkt 3.38). Databasen over ansøgninger er behæftet med alvorlige mangler med hensyn til revisionsspor (jf. punkt 3.40), dækningen af de stedlige kontroller er utilstrækkelig, og kontrollen er af utilstrækkelig kvalitet (jf. punkt 3.46). Hertil kommer, at Kommissionen i sin årlige aktivitetsrapport for 2009 anfører, at godkendelsen af det græske betalingsorgan i ansøgningsåret 2010 kun gælder for ELFUL-foranstaltninger. Under disse omstændigheder mener Retten, at forbeholdet vedrørende Grækenland ikke burde have været ophævet.

Forbeholdet er fremsat på grundlag af forekomsten af fejl konstateret under medlemsstaternes stedlige kontrol i 2008. Fejlniveauet svinger meget medlemsstaterne imellem. Generaldirektøren forklarer ikke, hvorfor forbeholdet gælder alle de transaktioner, der er gennemført i Den Europæiske Union, og ikke kun dem, der er gennemført i de medlemsstater, hvor fejlforekomsten i 2008 var specielt høj. Retten er dog enig i, at der generelt er større sandsynlighed for uregelmæssigheder i forbindelse med transaktioner under akse 2 end i forbindelse med transaktioner under de andre akser.

B

GD ENV

med forbehold

Støtteberettigelsen af de udgifter, støttemodtagerne havde anmeldt.

Forbeholdet er i overensstemmelse med resultaterne af Rettens tidligere revisioner. Det skal anføres, at GD ENV har beregnet sin »fejlrate« på et ikke-standardiseret grundlag (risikobaseret).

GD MARE

med forbehold

Forvaltnings- og kontrolsystemerne for identificerede operationelle programmer og foranstaltninger under FIUF (Tyskland, Det Forenede Kongerige, Spanien og Frankrig).

Støtteberettigelsen af de betalinger, der var afholdt til medlemsstaterne som kompensation for meromkostninger i forbindelse med afsætning af visse fiskerivarer fra regionerne i den yderste periferi.

Forbeholdene er baseret på generaldirektorates revisionsarbejde. De er i overensstemmelse med resultaterne af Rettens egne revisioner.

GD SANCO

uden forbehold

I/R

GD SANCO mener, at forekomsten af resterende fejl ville være væsentlig, hvis fejlenes finansielle effekt på årsregnskabet var større end 2 % af GD SANCO's årlige budget. Men som GD Budget anfører, er det kun budgettet for den tilsvarende aktivitet (ABB), der skal tages i betragtning. På grundlag af resultaterne af den efterfølgende kontrol i 2009 og i betragtning af, at forekomsten af konstaterede fejl ligger over væsentlighedstærkslen (6 %) og har tilbagevendende karakter, burde der have været fremsat et forbehold med hensyn til aktiviteterne vedrørende fødevare-og fodersikkerhed (ABB), hvor fejlforekomsten var på 6.9 %.

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 3.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER OM LANDBUG OG NATURRESOURCER

| GD | Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Udvikling af landdistrikter |
| AGRI | Rentegodtgørelser: De gældende procedurer sikrer ikke et tilstrækkeligt revisionsspor med det resultat, at det ikke kan efterprøves, om betalingen af EU-støtte til de endelige støttemodtagere er formelt rigtig (Frankrig) 5.15 (1)). | Ifølge Kommissionen har Frankrig indført et nyt administrationssystem, som fra og med 2008 gør det nemmere at spore lånet fra banken til den endelige støttemodtager. Godkendelsesorganet undersøgte alle de betalinger, der i 2009 var foretaget til banker, som ydede lån med lavere rente. Godkendelsesorganet fandt betalingerne korrekte, men noterede, at det nye system stadig ikke sikrer, at alle enkeltlån vedrørende en bankfaktura kan spores fuldt ud. Kommissionen har fulgt op på dette spørgsmål med specifik kontrol i Frankrig. | I 2009 var det stadig vanskeligt at kæde bankfakturaen for de lån med rentenedsættelser, banken havde ydet i en given periode, sammen med de enkelte lån til de endelige støttemodtagere. | Kommissionen finder, at det på basis af dens egen revision er muligt at følge revisionssporet. |
| Udvikling af landdistrikter |
| AGRI | Der er brug for en yderligere indsats på området udvikling af landdistrikter for at forenkle reglerne og betingelserne (punkt 5.66 (2)). | Rådet og Kommissionen traf foranstaltninger i 2009. Seksten medlemsstater fremsatte inden for Rådets rammer konkrete forslag til forenkling af forskellige aspekter af den fælles landbrugspolitik. Nogle af forslagene vedrørte forenkling af de regler og kontroller, der har relation til krydsoverensstemmelse, og var derfor relevante for udvikling af landdistrikterne. Kommissionen gennemgik forslagene og planlagde at forelægge hensigtsmæssige ændringer til de eksisterende regler for Rådet i 2010. På mødet den 14.-16. december 2009 udtrykte Rådet tilfredshed med, at Kommissionen har til hensigt at følge op på en række forslag og opfordrede Kommissionen til at fremsætte de foreslåede forslag til ændringer og fortsætte med at arbejde på de igangværende forenklingsprojekter. | De foranstaltninger, der blev truffet i 2009, viser, at man var opmærksom på, at det er nødvendigt at forenkle nogle af de regler og betingelser, der gælder for foranstaltninger til udvikling af landdistrikter. Men da udgifterne til udvikling af landdistrikter ligeledes er omfattet af nationale regler, skal Retten i overensstemmelse med Rådets henstilling vedrørende dechargen for regnskabsåret 2008 minde om, at der også skal foretages forenklinger på nationalt niveau. | Se Kommissionens svar på punkt 3.74. |
| IFKS |
| AGRI | Grækenland

  Retten har i mange år rejst problemet med den utilstrækkelige implementering af IFKS i Grækenland. LPIS i Grækenland er ufuldstændigt, og der er fejl i parcellernes referenceangivelse. Det konstateredes endvidere, at den administrative kontrol og kontrollen på stedet var mangelfuld. | Indtil regnskabsåret 2007 indeholdt den årlige aktivitetsrapport fra GD AGRI et forbehold med hensyn til IFKS i Grækenland. I 2008 afgjorde Kommissionen, at alle elementerne i IFKS i Grækenland var på plads og fungerede fra og med ansøgningsproceduren 2009, og at forbeholdet kan ophæves. | Rettens systemrevision med henblik på DAS-erklæringen for 2009 bekræftede, at IFKS i Grækenland stadig ikke er effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige: LPIS/GIS i Grækenland fungerer stadig ikke fuldt ud, databasen over ansøgninger sikrer ikke et pålideligt revisionsspor, dækningen af den stedlige kontrol er utilstrækkelig, og kontrollen er af utilstrækkelig kvalitet (punkt 3.37, 3.39 og 3.45 (3)).
  GD AGRI’s godkendelsesrevision af OPEKEPE-agenturet i 2009 viste, at der er alvorlige mangler i forvaltningen af EGFL-midler. (GD AGRI AAR 2009, A.1.3, s. 29)
  Resultaterne af de foranstaltninger, Kommissionen og medlemsstaterne har truffet, kan endnu ikke vurderes. Ifølge planerne skal handlingsplanen først være fuldstændig implementeret i 2011, og gennemførelsen af de enkelte aktioner er allerede forsinket. (GD AGRI AAR 2009)
  Resultaterne af de foranstaltninger, Kommissionen og medlemsstaterne har truffet, kan endnu ikke vurderes.
  For ansøgningsåret 2008 blev der konstateret mangler i LPIS i Grækenland, Cypern, Litauen, Italien og Spanien (punkt 3.37 og 3.38 (3)).
  Retten konstaterede igen svagheder i det forvaltningssystem, der bruges i forbindelse med anvendelsen af sanktioner.
  Retten anbefaler, at de konstaterede systemsvagheder afhjælpes. | Kommissionen erkender, at der tidligere var problemer med Grækenlands IFKS, men med det nye LPIS-GIS er de blevet løst, og risikoen fra ansøgningsåret 2009 er reduceret.


  Hvad angår godkendelsesrevisionen af OPEKEPE-organet i 2009, fandt GD AGRI alvorlige mangler i forbindelse med ELFUL, snarere end EGFL. Godkendelsen af OPEKEPE er derfor begrænset til ELFUL-foranstaltningerne, for hvilke et passende kontrolsystem og tilhørende procedurer er kommet på plads.


  Kommissionen fandt, at der for ansøgningsåret 2008 var betydelige mangler i IFKS for Bulgariens og Rumæniens vedkommende. Som en konsekvens heraf udarbejdede disse medlemsstater i 2009 handlingsplaner, som Kommissionen har fulgt nøje. Eftersom disse handlingsplaner forventes afsluttet i 2011, og Kommissionen allerede har konstateret forsinkelser, fremsatte generaldirektøren for GD AGRI i sin 2009-aktivitetsrapport forbehold af hensyn til omdømmet.


  Andre medlemsstater har mindre alvorlige problemer i deres IFKS, som ikke bevirker, at deres systemer er ineffektive, men nok, at de skal forbedres. For disse medlemsstater er der udarbejdet handlingsplaner, og de problemer, der er konstateret de tidligere år, er løst eller er godt på vej til at blive løst.


  For Grækenland, Italien, Spanien og Portugal indgår svagheder i de administrative kontroller i de igangværende overensstemmelsesprocedurer. |
| Andre medlemsstater

  Der blev konstateret omfattende svigt i forbindelse med anvendelsen af centrale kontroller i Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien og Rumænien. Det er derfor Rettens opfattelse, at IFKS ikke effektivt sikrer, at betalingerne i disse medlemsstater er formelt rigtige. (punkt 5.32 (2)). | Bulgarien og Rumænien har opstillet de handlingsplaner, som skal afhjælpe manglerne, og Kommissionen godkendte disse planer i 2009.
  Kommissionen mener, at den mangel, der blev konstateret i Det Forenede Kongerige, kun i meget begrænset omfang indvirker på systemet.
  Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| LPIS

  I to medlemsstater konstaterede Retten væsentlige mangler i LPIS, som alvorligt forringer den administrative krydskontrols effektivitet (BG og UK). I en anden medlemsstat (ES) var arealer, som ikke var støtteberettigede (arealer delvist dækket med skov og/eller græsarealer i klippeområder), blevet godkendt til betaling på grund af de favorable koefficienter, der blev anvendt. (punkt 5.36 (2)).
  I nogle lande indeholder det grafiske lag i LPIS (GIS) forældede luftfotos (punkt 5.30(b) og(c) (1)).
  I én medlemsstat konstaterede Retten endvidere, at betalingerne ikke var blevet tilstrækkelig nedsat på grundlag af ortofotos (PL). | Kommissionen har ændret forordning (EF) nr. 1122/2009 (ændringen er indført i forordning (EF) nr. 146/2010), så der nu er krav om, at medlemsstaterne årligt skal vurdere kvaliteten af LPIS og, hvis det er relevant, udarbejde en handlingsplan med de afhjælpende foranstaltninger, der skal træffes. (GD AGRI AAR 2009 s. 48).
  Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| Administrativ kontrol

  I forbindelse med DAS-revisionen i Grækenland, Italien, Spanien og Portugal vedrørende 2007 blev der konstateret følgende svagheder i den administrative kontrol af direkte koblede betalinger: ansøgningsdata var indlæst forkert, der var udbetalt støtte fra flere uforenelige ordninger til den samme parcel, og bestemmelserne om sanktioner blev ikke anvendt korrekt, hvilket resulterer i overbetalinger. (5.27(a) (1)). | Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. |
| SPS |
| AGRI | Der blev konstateret systematiske svagheder med hensyn til beregningen af betalingsrettigheder (punkt 5.22-5.26 (1) og 5.38 (2)).
  Under Rettens genudførelse af kontrollerne blev der konstateret en række specifikke svagheder ved kvaliteten af kontrollerne på stedet og påvist arealer eller parceller, som ikke var støtteberettigede, og som de nationale inspektører burde have udelukket. (Grækenland, Italien, Spanien og Portugal) (punkt 5.28 (1)). | Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning. | Rettens revisioner viser fortsat, at beregningen af betalingsrettigheder er mangelfuld, og at kontrollerne er behæftet med svagheder (punkt 3.40, 3.41, 3.44 og 3.45 (3)). | Kommissionen følger op på de mangler, der identificeres inden for rammerne af proceduren for kontrol af regnskabernes overensstemmelse med EU-forskrifterne. |
| Kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand |
| AGRI | Retten konstaterede mangler med hensyn til medlemsstaternes definition af landbruger og af, hvad der kræves for at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, som betyder, at nogle støttemodtagere får udbetalt støtte under SPS eller SAPS, uden at de foretager sig noget med den pågældende jord. (punkt 5.49 (2)). | Med artikel 28 i forordning (EF) nr. 73/2009 er der indført en bestemmelse, som betyder, at medlemsstaterne kan beslutte ikke at yde direkte betalinger til en fysisk eller juridisk person, hvis landbrugsaktiviteter er ubetydelige. Men med hensyn til bevaring af jorden mener Kommissionen imidlertid, at den nuværende ordning i tilstrækkelig grad sikrer, at jorden forvaltes under overholdelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand (GD AGRI AAR 2009). Kommissionen har derfor ingen planer om at træffe supplerende foranstaltninger i denne sag. | Retten anbefaler, at reglerne vedrørende god landbrugs- og miljømæssig stand og mindstekravene til bevaring bliver strammere punkt 3.73, litra c) og d) (3)). | Se Kommissionens svar i punkt 3.73. |
| ENV | Med hensyn til miljøforanstaltninger omfattede projekter, der var finansieret med de primære midler (LIFE-projekter), ikke-støtteberettigede udgifter (punkt 5.49 (1)). | I 2008 udarbejdede GD for miljø en handlingsplan, som i højere grad skal sikre, at de udgifter, støttemodtagerne anmelder, er støtteberettigede. En supplerende handlingsplan, som skal skabe øget bevidsthed hos støttemodtagerne, og som også vedrører forebyggende aktioner, er under udarbejdelse og vil blive godkendt i 2010. | Effekten af disse handlingsplaner kan endnu ikke vurderes, men GD ENV har fremsat et forbehold på grund af ikke-støtteberettigede udgifter i anmeldelserne. | Retten baserede sit skøn på de revisionsberetninger, der blev offentliggjort i 2009. Eftersom et stort antal forsinkede beretninger blev offentliggjort i 2009 takket være den indsats, der blev gjort for at reducere efterslæbet, øger dette automatisk indberetningsforsinkelsen. |
| Der var stadig betydelige forsinkelser med hensyn til at få afsluttet revisionerne. Situationen blev dog bedre i 2007 (punkt 5.49 (1)). | Ifølge GD ENV har generaldirektoratet gjort en indsats for at nedbringe forsinkelserne. | I 2009 gik der i gennemsnit 230,5 dage, før der forelå en revisionsrapport, mod 191,6 dage i 2006 (fra datoen for revisionsbesøget til datoen for revisionsrapporten). Det er tydeligt, at det endnu ikke er lykkedes GD ENV at korrigere denne mangel. | Kommissionen har tiltro til, at forsinkelsen vil blive reduceret i 2010, da den nu er på 116,56 dage for de beretninger, der er offentliggjort i år. |
| MARE | På politikområdet fiskeri øger manglen på passende retsregler og ringe dokumentation for udgifterne vedrørende dataindsamling til fiskeriforvaltning risikoen for, at der afholdes uretmæssige betalinger (punkt 5.49 (1)). | Kommissionen anførte, at retsreglerne ville blive ændret i 2008. Det nye retsgrundlag vil komme til at indeholde klare regler og burde kunne løse de problemer, Retten har påpeget. | Forordning (EF) nr. 1078/2008, som trådte i kraft 1. januar 2009, beskriver kriterierne for støtteberettigelse og den dokumentation, der skal indsendes sammen med refusionsanmodningerne. Der blev imidlertid konstateret svagheder i de forvaltnings- og kontrolsystemer, de nationale myndigheder havde indført, og under Kommissionens revisioner i 2009 blev der stadig fundet udgifter, som ikke var støtteberettigede. | Det er korrekt, at der blev fundet svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemet til gennemførelse af de nationale programmer til indsamling af data, og at der blev fundet ikke-støtteberettigede udgifter. Alle revisioner om gennemførelse af disse programmer blev imidlertid gennemført inden for rammerne af de tidligere lovgivningsrammer, hvis gyldighed udløb ved udgangen af 2008. Der er planlagt revisioner vedrørende de nye retlige rammer, herunder Kommissionens forordning (EF) nr. 1078/2008, næste år, dvs. det første år, hvor der udbetales saldoer under de nye lovgivningsrammer. |
| Forpligtelser, der skyldes særlige tilfælde, hvor bilaterale fiskeriaftaler er blevet fornyet, er ikke blevet dækket rettidigt ved indgåelse af de tilsvarende bevillingsforpligtelser (punkt 5.49 (1)). | Kommissionen mente, at der først kan indgås budgetmæssige forpligtelser vedrørende fiskeriaftalerne, når retsgrundlaget (en rådsafgørelse eller -forordning) er vedtaget. | Kommissionen er på vej til at implementere en politik med henblik på hurtigt at kunne indlede proceduren for genforhandling af protokoller og aftaler, således at det bliver muligt at indgå budgetmæssige forpligtelser, før den retlige forpligtelse indtræffer. | Kommissionen indleder proceduren til genforhandling af protokoller hurtigst muligt, i god tid inden de udløber. Dette afhænger også af de berørte tredjelandes vilje til at indlede genforhandlinger i en tidlig fase. |
| For så vist angår det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) konstaterede Retten omkostninger, som ikke var støtteberettigede (punkt 5.25 (2)). | Kommissionen har indført en kontrolstrategi, og den udfører efterfølgende revision for at vurdere, om medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er et effektivt værn mod denne form for fejl. | I sin årlige aktivitetsrapport for 2009 har GD MARE fremsat et forbehold på grund af den væsentlige forekomst af ikke-støtteberettigede omkostninger, Kommissionen har konstateret. | Kommissionen vil inden for rammerne af regnskabsafslutningen træffe alle passende foranstaltninger til fra den endelige udgiftsopgørelse og den sidste betalingsanmodning at trække alle ikke-støtteberettigede beløb, hvad enten de findes ved Kommissionens revisioner, ved ekstern revision eller på anden måde. |
| SANCO | På området sundhed og forbrugerbeskyttelse var der blevet afholdt betalinger til veterinærforanstaltninger uden hele den nødvendige dokumentation (punkt 5.49 (1)). | For nye kontrakter har Kommissionen indført en klausul, som betyder, at vaccineproducenterne skal bevise, at vaccinen er blevet sendt til det sted, Kommissionen har fastsat. | Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger. Det vil skulle vurderes, om foranstaltningerne er effektive. | |

GD

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

Udvikling af landdistrikter

AGRI

Rentegodtgørelser: De gældende procedurer sikrer ikke et tilstrækkeligt revisionsspor med det resultat, at det ikke kan efterprøves, om betalingen af EU-støtte til de endelige støttemodtagere er formelt rigtig (Frankrig) 5.15 (1)).

Ifølge Kommissionen har Frankrig indført et nyt administrationssystem, som fra og med 2008 gør det nemmere at spore lånet fra banken til den endelige støttemodtager. Godkendelsesorganet undersøgte alle de betalinger, der i 2009 var foretaget til banker, som ydede lån med lavere rente. Godkendelsesorganet fandt betalingerne korrekte, men noterede, at det nye system stadig ikke sikrer, at alle enkeltlån vedrørende en bankfaktura kan spores fuldt ud. Kommissionen har fulgt op på dette spørgsmål med specifik kontrol i Frankrig.

I 2009 var det stadig vanskeligt at kæde bankfakturaen for de lån med rentenedsættelser, banken havde ydet i en given periode, sammen med de enkelte lån til de endelige støttemodtagere.

Kommissionen finder, at det på basis af dens egen revision er muligt at følge revisionssporet.

Udvikling af landdistrikter

AGRI

Der er brug for en yderligere indsats på området udvikling af landdistrikter for at forenkle reglerne og betingelserne (punkt 5.66 (2)).

Rådet og Kommissionen traf foranstaltninger i 2009. Seksten medlemsstater fremsatte inden for Rådets rammer konkrete forslag til forenkling af forskellige aspekter af den fælles landbrugspolitik. Nogle af forslagene vedrørte forenkling af de regler og kontroller, der har relation til krydsoverensstemmelse, og var derfor relevante for udvikling af landdistrikterne. Kommissionen gennemgik forslagene og planlagde at forelægge hensigtsmæssige ændringer til de eksisterende regler for Rådet i 2010. På mødet den 14.-16. december 2009 udtrykte Rådet tilfredshed med, at Kommissionen har til hensigt at følge op på en række forslag og opfordrede Kommissionen til at fremsætte de foreslåede forslag til ændringer og fortsætte med at arbejde på de igangværende forenklingsprojekter.

De foranstaltninger, der blev truffet i 2009, viser, at man var opmærksom på, at det er nødvendigt at forenkle nogle af de regler og betingelser, der gælder for foranstaltninger til udvikling af landdistrikter. Men da udgifterne til udvikling af landdistrikter ligeledes er omfattet af nationale regler, skal Retten i overensstemmelse med Rådets henstilling vedrørende dechargen for regnskabsåret 2008 minde om, at der også skal foretages forenklinger på nationalt niveau.

Se Kommissionens svar på punkt 3.74.

IFKS

AGRI

Grækenland

Retten har i mange år rejst problemet med den utilstrækkelige implementering af IFKS i Grækenland. LPIS i Grækenland er ufuldstændigt, og der er fejl i parcellernes referenceangivelse. Det konstateredes endvidere, at den administrative kontrol og kontrollen på stedet var mangelfuld.

Indtil regnskabsåret 2007 indeholdt den årlige aktivitetsrapport fra GD AGRI et forbehold med hensyn til IFKS i Grækenland. I 2008 afgjorde Kommissionen, at alle elementerne i IFKS i Grækenland var på plads og fungerede fra og med ansøgningsproceduren 2009, og at forbeholdet kan ophæves.

Rettens systemrevision med henblik på DAS-erklæringen for 2009 bekræftede, at IFKS i Grækenland stadig ikke er effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige: LPIS/GIS i Grækenland fungerer stadig ikke fuldt ud, databasen over ansøgninger sikrer ikke et pålideligt revisionsspor, dækningen af den stedlige kontrol er utilstrækkelig, og kontrollen er af utilstrækkelig kvalitet (punkt 3.37, 3.39 og 3.45 (3)).

GD AGRI’s godkendelsesrevision af OPEKEPE-agenturet i 2009 viste, at der er alvorlige mangler i forvaltningen af EGFL-midler. (GD AGRI AAR 2009, A.1.3, s. 29)

Resultaterne af de foranstaltninger, Kommissionen og medlemsstaterne har truffet, kan endnu ikke vurderes. Ifølge planerne skal handlingsplanen først være fuldstændig implementeret i 2011, og gennemførelsen af de enkelte aktioner er allerede forsinket. (GD AGRI AAR 2009)

Resultaterne af de foranstaltninger, Kommissionen og medlemsstaterne har truffet, kan endnu ikke vurderes.

For ansøgningsåret 2008 blev der konstateret mangler i LPIS i Grækenland, Cypern, Litauen, Italien og Spanien (punkt 3.37 og 3.38 (3)).

Retten konstaterede igen svagheder i det forvaltningssystem, der bruges i forbindelse med anvendelsen af sanktioner.

Retten anbefaler, at de konstaterede systemsvagheder afhjælpes.

Kommissionen erkender, at der tidligere var problemer med Grækenlands IFKS, men med det nye LPIS-GIS er de blevet løst, og risikoen fra ansøgningsåret 2009 er reduceret.

Hvad angår godkendelsesrevisionen af OPEKEPE-organet i 2009, fandt GD AGRI alvorlige mangler i forbindelse med ELFUL, snarere end EGFL. Godkendelsen af OPEKEPE er derfor begrænset til ELFUL-foranstaltningerne, for hvilke et passende kontrolsystem og tilhørende procedurer er kommet på plads.

Kommissionen fandt, at der for ansøgningsåret 2008 var betydelige mangler i IFKS for Bulgariens og Rumæniens vedkommende. Som en konsekvens heraf udarbejdede disse medlemsstater i 2009 handlingsplaner, som Kommissionen har fulgt nøje. Eftersom disse handlingsplaner forventes afsluttet i 2011, og Kommissionen allerede har konstateret forsinkelser, fremsatte generaldirektøren for GD AGRI i sin 2009-aktivitetsrapport forbehold af hensyn til omdømmet.

Andre medlemsstater har mindre alvorlige problemer i deres IFKS, som ikke bevirker, at deres systemer er ineffektive, men nok, at de skal forbedres. For disse medlemsstater er der udarbejdet handlingsplaner, og de problemer, der er konstateret de tidligere år, er løst eller er godt på vej til at blive løst.

For Grækenland, Italien, Spanien og Portugal indgår svagheder i de administrative kontroller i de igangværende overensstemmelsesprocedurer.

Andre medlemsstater

Der blev konstateret omfattende svigt i forbindelse med anvendelsen af centrale kontroller i Det Forenede Kongerige (Skotland), Bulgarien og Rumænien. Det er derfor Rettens opfattelse, at IFKS ikke effektivt sikrer, at betalingerne i disse medlemsstater er formelt rigtige. (punkt 5.32 (2)).

Bulgarien og Rumænien har opstillet de handlingsplaner, som skal afhjælpe manglerne, og Kommissionen godkendte disse planer i 2009.

Kommissionen mener, at den mangel, der blev konstateret i Det Forenede Kongerige, kun i meget begrænset omfang indvirker på systemet.

Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

LPIS

I to medlemsstater konstaterede Retten væsentlige mangler i LPIS, som alvorligt forringer den administrative krydskontrols effektivitet (BG og UK). I en anden medlemsstat (ES) var arealer, som ikke var støtteberettigede (arealer delvist dækket med skov og/eller græsarealer i klippeområder), blevet godkendt til betaling på grund af de favorable koefficienter, der blev anvendt. (punkt 5.36 (2)).

I nogle lande indeholder det grafiske lag i LPIS (GIS) forældede luftfotos (punkt 5.30(b) og(c) (1)).

I én medlemsstat konstaterede Retten endvidere, at betalingerne ikke var blevet tilstrækkelig nedsat på grundlag af ortofotos (PL).

Kommissionen har ændret forordning (EF) nr. 1122/2009 (ændringen er indført i forordning (EF) nr. 146/2010), så der nu er krav om, at medlemsstaterne årligt skal vurdere kvaliteten af LPIS og, hvis det er relevant, udarbejde en handlingsplan med de afhjælpende foranstaltninger, der skal træffes. (GD AGRI AAR 2009 s. 48).

Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Administrativ kontrol

I forbindelse med DAS-revisionen i Grækenland, Italien, Spanien og Portugal vedrørende 2007 blev der konstateret følgende svagheder i den administrative kontrol af direkte koblede betalinger: ansøgningsdata var indlæst forkert, der var udbetalt støtte fra flere uforenelige ordninger til den samme parcel, og bestemmelserne om sanktioner blev ikke anvendt korrekt, hvilket resulterer i overbetalinger. (5.27(a) (1)).

Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

SPS

AGRI

Der blev konstateret systematiske svagheder med hensyn til beregningen af betalingsrettigheder (punkt 5.22-5.26 (1) og 5.38 (2)).

Under Rettens genudførelse af kontrollerne blev der konstateret en række specifikke svagheder ved kvaliteten af kontrollerne på stedet og påvist arealer eller parceller, som ikke var støtteberettigede, og som de nationale inspektører burde have udelukket. (Grækenland, Italien, Spanien og Portugal) (punkt 5.28 (1)).

Kommissionen følger op på de indberettede tilfælde i forbindelse med den efterprøvende regnskabsafslutning.

Rettens revisioner viser fortsat, at beregningen af betalingsrettigheder er mangelfuld, og at kontrollerne er behæftet med svagheder (punkt 3.40, 3.41, 3.44 og 3.45 (3)).

Kommissionen følger op på de mangler, der identificeres inden for rammerne af proceduren for kontrol af regnskabernes overensstemmelse med EU-forskrifterne.

Kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand

AGRI

Retten konstaterede mangler med hensyn til medlemsstaternes definition af landbruger og af, hvad der kræves for at bevare jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand, som betyder, at nogle støttemodtagere får udbetalt støtte under SPS eller SAPS, uden at de foretager sig noget med den pågældende jord. (punkt 5.49 (2)).

Med artikel 28 i forordning (EF) nr. 73/2009 er der indført en bestemmelse, som betyder, at medlemsstaterne kan beslutte ikke at yde direkte betalinger til en fysisk eller juridisk person, hvis landbrugsaktiviteter er ubetydelige. Men med hensyn til bevaring af jorden mener Kommissionen imidlertid, at den nuværende ordning i tilstrækkelig grad sikrer, at jorden forvaltes under overholdelse af kravene til god landbrugs- og miljømæssig stand (GD AGRI AAR 2009). Kommissionen har derfor ingen planer om at træffe supplerende foranstaltninger i denne sag.

Retten anbefaler, at reglerne vedrørende god landbrugs- og miljømæssig stand og mindstekravene til bevaring bliver strammere punkt 3.73, litra c) og d) (3)).

Se Kommissionens svar i punkt 3.73.

ENV

Med hensyn til miljøforanstaltninger omfattede projekter, der var finansieret med de primære midler (LIFE-projekter), ikke-støtteberettigede udgifter (punkt 5.49 (1)).

I 2008 udarbejdede GD for miljø en handlingsplan, som i højere grad skal sikre, at de udgifter, støttemodtagerne anmelder, er støtteberettigede. En supplerende handlingsplan, som skal skabe øget bevidsthed hos støttemodtagerne, og som også vedrører forebyggende aktioner, er under udarbejdelse og vil blive godkendt i 2010.

Effekten af disse handlingsplaner kan endnu ikke vurderes, men GD ENV har fremsat et forbehold på grund af ikke-støtteberettigede udgifter i anmeldelserne.

Retten baserede sit skøn på de revisionsberetninger, der blev offentliggjort i 2009. Eftersom et stort antal forsinkede beretninger blev offentliggjort i 2009 takket være den indsats, der blev gjort for at reducere efterslæbet, øger dette automatisk indberetningsforsinkelsen.

Der var stadig betydelige forsinkelser med hensyn til at få afsluttet revisionerne. Situationen blev dog bedre i 2007 (punkt 5.49 (1)).

Ifølge GD ENV har generaldirektoratet gjort en indsats for at nedbringe forsinkelserne.

I 2009 gik der i gennemsnit 230,5 dage, før der forelå en revisionsrapport, mod 191,6 dage i 2006 (fra datoen for revisionsbesøget til datoen for revisionsrapporten). Det er tydeligt, at det endnu ikke er lykkedes GD ENV at korrigere denne mangel.

Kommissionen har tiltro til, at forsinkelsen vil blive reduceret i 2010, da den nu er på 116,56 dage for de beretninger, der er offentliggjort i år.

MARE

På politikområdet fiskeri øger manglen på passende retsregler og ringe dokumentation for udgifterne vedrørende dataindsamling til fiskeriforvaltning risikoen for, at der afholdes uretmæssige betalinger (punkt 5.49 (1)).

Kommissionen anførte, at retsreglerne ville blive ændret i 2008. Det nye retsgrundlag vil komme til at indeholde klare regler og burde kunne løse de problemer, Retten har påpeget.

Forordning (EF) nr. 1078/2008, som trådte i kraft 1. januar 2009, beskriver kriterierne for støtteberettigelse og den dokumentation, der skal indsendes sammen med refusionsanmodningerne. Der blev imidlertid konstateret svagheder i de forvaltnings- og kontrolsystemer, de nationale myndigheder havde indført, og under Kommissionens revisioner i 2009 blev der stadig fundet udgifter, som ikke var støtteberettigede.

Det er korrekt, at der blev fundet svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemet til gennemførelse af de nationale programmer til indsamling af data, og at der blev fundet ikke-støtteberettigede udgifter. Alle revisioner om gennemførelse af disse programmer blev imidlertid gennemført inden for rammerne af de tidligere lovgivningsrammer, hvis gyldighed udløb ved udgangen af 2008. Der er planlagt revisioner vedrørende de nye retlige rammer, herunder Kommissionens forordning (EF) nr. 1078/2008, næste år, dvs. det første år, hvor der udbetales saldoer under de nye lovgivningsrammer.

Forpligtelser, der skyldes særlige tilfælde, hvor bilaterale fiskeriaftaler er blevet fornyet, er ikke blevet dækket rettidigt ved indgåelse af de tilsvarende bevillingsforpligtelser (punkt 5.49 (1)).

Kommissionen mente, at der først kan indgås budgetmæssige forpligtelser vedrørende fiskeriaftalerne, når retsgrundlaget (en rådsafgørelse eller -forordning) er vedtaget.

Kommissionen er på vej til at implementere en politik med henblik på hurtigt at kunne indlede proceduren for genforhandling af protokoller og aftaler, således at det bliver muligt at indgå budgetmæssige forpligtelser, før den retlige forpligtelse indtræffer.

Kommissionen indleder proceduren til genforhandling af protokoller hurtigst muligt, i god tid inden de udløber. Dette afhænger også af de berørte tredjelandes vilje til at indlede genforhandlinger i en tidlig fase.

For så vist angår det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) konstaterede Retten omkostninger, som ikke var støtteberettigede (punkt 5.25 (2)).

Kommissionen har indført en kontrolstrategi, og den udfører efterfølgende revision for at vurdere, om medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er et effektivt værn mod denne form for fejl.

I sin årlige aktivitetsrapport for 2009 har GD MARE fremsat et forbehold på grund af den væsentlige forekomst af ikke-støtteberettigede omkostninger, Kommissionen har konstateret.

Kommissionen vil inden for rammerne af regnskabsafslutningen træffe alle passende foranstaltninger til fra den endelige udgiftsopgørelse og den sidste betalingsanmodning at trække alle ikke-støtteberettigede beløb, hvad enten de findes ved Kommissionens revisioner, ved ekstern revision eller på anden måde.

SANCO

På området sundhed og forbrugerbeskyttelse var der blevet afholdt betalinger til veterinærforanstaltninger uden hele den nødvendige dokumentation (punkt 5.49 (1)).

For nye kontrakter har Kommissionen indført en klausul, som betyder, at vaccineproducenterne skal bevise, at vaccinen er blevet sendt til det sted, Kommissionen har fastsat.

Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger. Det vil skulle vurderes, om foranstaltningerne er effektive.

---

(1)  Punkt i Rettens årsberetning for 2007.

(2)  Punkt i Rettens årsberetning for 2008.

(3)  Punkt i Rettens årsberetning for 2009.

BILAG 3.5

BETALINGSORGANER, HVIS REGNSKAB FOR 2009 BLEV UDSKILT

| (millioner euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Betalingsorgan | Udskilte regnskaber (1) |
| EGFL | ELFUL | MIUL |
| Tyskland | Baden-Württemberg | 428 | 82 | |
| Tyskland | Bayern StMELF | | 194 | |
| Tyskland | Hessen | 222 | 16 | |
| Tyskland | IBH | 1 | 12 | |
| Tyskland | Helaba | 4 | 5 | |
| Tyskland | Rheinland-Pfalz | | 36 | |
| Tyskland | Thüringen | | 73 | |
| Estland | PRIA | | | 3 |
| Italien | AGEA | 3 005 | | |
| Italien | Basilicata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Rumænien | PARDF | | 565 | |
| Rumænien | PIAA | 581 | | |
| Spanien | Andalusien | | 85 | |
| Spanien | Asturias | | 36 | |
| Ialt | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Kilde: Kommissionen beslutning 2010/257/EU, beslutning 2010/258/EU og beslutning 2010/263/EU (EUT L 112 af 5.5.2010 og EUT L 113 af 6.5.2010). |

(millioner euro)

Medlemsstat

Betalingsorgan

Udskilte regnskaber (1)

EGFL

ELFUL

MIUL

Tyskland

Baden-Württemberg

428

82

Tyskland

Bayern StMELF

194

Tyskland

Hessen

222

16

Tyskland

IBH

1

12

Tyskland

Helaba

4

5

Tyskland

Rheinland-Pfalz

36

Tyskland

Thüringen

73

Estland

PRIA

3

Italien

AGEA

3 005

Italien

Basilicata (ARBEA)

110

17

Rumænien

PARDF

565

Rumænien

PIAA

581

Spanien

Andalusien

85

Spanien

Asturias

36

Ialt

4 351

1 121

3

Kilde: Kommissionen beslutning 2010/257/EU, beslutning 2010/258/EU og beslutning 2010/263/EU (EUT L 112 af 5.5.2010 og EUT L 113 af 6.5.2010).

---

(1)  Regnskaber, som Kommissionen ikke mente, den var i stand til at medtage i sine beslutninger om regnskabsafslutning af 30. april 2010 af årsager, der kan tilskrives de pågældende medlemsstater, og som kræver yderligere undersøgelser.

Kilde: Kommissionen beslutning 2010/257/EU, beslutning 2010/258/EU og beslutning 2010/263/EU (EUT L 112 af 5.5.2010 og EUT L 113 af 6.5.2010).

---

KAPITEL 4

Samhørighed

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved politikområdet

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Bemærkninger om systemerne

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af Samhørighed, som omfatter politikområderne 04 — Beskæftigelse og sociale anliggender og 13 — Regionalpolitik.
  Tabel 4.1
  indeholder centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

4.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af Samhørighed, som omfatter politikområderne 04 — Beskæftigelse og sociale anliggender og 13 — Regionalpolitik.
  Tabel 4.1
  indeholder centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009.

| 4.1. | Kommissionen bemærker, at budgetpost 4 og 13 omfatter områder ud over samhørighedspolitikken. Disse poster omfatter nemlig også social dialog, ligestillingspolitik, førtiltrædelsesbistand og driftstilskud til EU's agenturer. |
| --- | --- |

4.1.

Tabel 4.1 —   Samhørighed — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget-afsnit | Politikområde | Tekst | Betalinger 2009 | Forvaltningsmåde |
| 4 | Beskæftigelse og sociale anliggender | Administrative udgifter | 97 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Socialfond | 8 562 | Delt forvaltning |
| Arbejde i Europa - social dialog og mobilitet | 57 | Direkte central forvaltning |
| Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling | 113 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen | 12 | Delt forvaltning |
| Instrument til førtiltrædelsesbistand | 65 | Decentral forvaltning |
| | 8 906 | |
| 13 | Regionalpolitik | Administrative udgifter | 83 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger | 18 250 | Delt forvaltning |
| Samhørighedsfonden (inklusive ex-ISPA) | 7 080 | Delt forvaltning |
| Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne | 705 | Decentral forvaltning |
| Solidaritetsfonden | 623 | Delt forvaltning |
| | 26 741 | |
| Administrative udgifter i alt (14) | 180 | |
| Aktionsudgifter i alt (15)
  (bestående af): | 35 467 | |
| — | forfinansiering |

(millioner euro)

Budget-afsnit

Politikområde

Tekst

Betalinger 2009

Forvaltningsmåde

4

Beskæftigelse og sociale anliggender

Administrative udgifter

97

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Socialfond

8 562

Delt forvaltning

Arbejde i Europa - social dialog og mobilitet

57

Direkte central forvaltning

Beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling

113

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen

12

Delt forvaltning

Instrument til førtiltrædelsesbistand

65

Decentral forvaltning

8 906

13

Regionalpolitik

Administrative udgifter

83

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale foranstaltninger

18 250

Delt forvaltning

Samhørighedsfonden (inklusive ex-ISPA)

7 080

Delt forvaltning

Førtiltrædelsesforanstaltninger i tilknytning til strukturpolitikkerne

705

Decentral forvaltning

Solidaritetsfonden

623

Delt forvaltning

26 741

Administrative udgifter i alt (14)

180

Aktionsudgifter i alt (15)
  (bestående af):

35 467

—

12 386

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

23 081

Årets betalinger i alt

35 647

Årets forpligtelser i alt

49 719

| Bemærk: | De detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2009 findes i del II i De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2009, i Kommissionens (GD Budgets) beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2009 samt i Kommissionens rapport om analysen af budgetgennemførelsen af strukturfondene og Samhørighedsfonden i 2009. |
| --- | --- |

Bemærk:

De detaljerede oplysninger om gennemførelsen af budgettet for 2009 findes i del II i De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for regnskabsåret 2009, i Kommissionens (GD Budgets) beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret 2009 samt i Kommissionens rapport om analysen af budgetgennemførelsen af strukturfondene og Samhørighedsfonden i 2009.

| Bemærk: | Dette kapitel dækker også det (særlige) førtiltrædelsesinstrument (I(S)PA), dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og mobilitetspolitikker og ligestillingsforanstaltninger for begge perioder, som i princippet ikke henhører under samhørighedspolitikken. Der redgøres for udgifterne til udvikling af landdistrikterne og til fiskeri inden for rammerne af politikområde 5 »Landbrug og udvikling af landdistrikter« og 11 »Fiskeri«. |
| --- | --- |

Bemærk:

Dette kapitel dækker også det (særlige) førtiltrædelsesinstrument (I(S)PA), dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og mobilitetspolitikker og ligestillingsforanstaltninger for begge perioder, som i princippet ikke henhører under samhørighedspolitikken. Der redgøres for udgifterne til udvikling af landdistrikterne og til fiskeri inden for rammerne af politikområde 5 »Landbrug og udvikling af landdistrikter« og 11 »Fiskeri«.

Kilde: Årsregnskab for 2009.

Særlige karakteristika ved politikområderne

Politikmål og instrumenter

| 4.2. | Samhørighedspolitikkens mål er at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau. |
| --- | --- |

4.2.

Samhørighedspolitikkens mål er at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at mindske forskellen mellem de forskellige regioners udviklingsniveau.

| 4.3. | Følgende tre fonde finansierer langt den største del af udgifterne:






  a) | Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) for investeringer i infrastruktur, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, lokale udviklingsinitiativer og aktiviteter i små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| --- | --- | --- |

4.3.

Følgende tre fonde finansierer langt den største del af udgifterne:

a)

Den Europæiske Regionaludviklingsfond (EFRU) for investeringer i infrastruktur, oprettelse eller bevarelse af arbejdspladser, lokale udviklingsinitiativer og aktiviteter i små og mellemstore virksomheder (SMV)

| b) | Den Europæiske Socialfond (ESF), der yder finansiel støtte til bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer og social integration på arbejdsmarkedet, og |
| --- | --- |

b)

Den Europæiske Socialfond (ESF), der yder finansiel støtte til bekæmpelse af arbejdsløshed, udvikling af menneskelige ressourcer og social integration på arbejdsmarkedet, og

| c) | Samhørighedsfonden (SF), der finansierer investeringer i miljø- og transportinfrastrukturen i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i EU. |
| --- | --- |

c)

Samhørighedsfonden (SF), der finansierer investeringer i miljø- og transportinfrastrukturen i medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i EU.

| 4.4. | Forvaltningen af samhørighedsudgifterne deles med medlemsstaterne, der også samfinansierer de pågældende projekter. Samhørighedsudgifter planlægges i flerårige »programmeringsperioder«, og betalingerne vedrører udgifter, der blev afholdt i støtteberettigelsesperioden (1). Betalingerne kan derfor fortsætte i nogle år efter, at de programmeringsperioder, de vedrører, er afsluttet. Programmeringsperioderne 2000-2006 og 2007-2013 er relevante for dette kapitel. |
| --- | --- |

4.4.

Forvaltningen af samhørighedsudgifterne deles med medlemsstaterne, der også samfinansierer de pågældende projekter. Samhørighedsudgifter planlægges i flerårige »programmeringsperioder«, og betalingerne vedrører udgifter, der blev afholdt i støtteberettigelsesperioden (1). Betalingerne kan derfor fortsætte i nogle år efter, at de programmeringsperioder, de vedrører, er afsluttet. Programmeringsperioderne 2000-2006 og 2007-2013 er relevante for dette kapitel.

| 4.5. | Udgifterne afholdes gennem en lang række flerårige »operationelle programmer« (OP) (2) til fordel for de enkelte medlemsstater eller regioner i disse medlemsstater. Kommissionen godkender OP på grundlag af forslag fra medlemsstaterne. Medlemsstaterne vælger de enkelte projekter, der skal med i OP. Disse projekter gennemføres af forskellige typer af projektledere (privatpersoner, foreninger, offentlige eller private virksomheder eller lokale, regionale eller nationale organer). Ved programstart udbetaler Kommissionen forfinansiering til medlemsstaterne. Projektlederne anmoder de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne om at godtgøre de støtteberettigede udgifter, de har afholdt. Medlemsstaterne anmoder derefter om godtgørelse fra Kommissionen gennem attesterede udgiftsanmeldelser. Dette sker i form af anmodninger om mellemliggende eller endelige betalinger. |
| --- | --- |

4.5.

Udgifterne afholdes gennem en lang række flerårige »operationelle programmer« (OP) (2) til fordel for de enkelte medlemsstater eller regioner i disse medlemsstater. Kommissionen godkender OP på grundlag af forslag fra medlemsstaterne. Medlemsstaterne vælger de enkelte projekter, der skal med i OP. Disse projekter gennemføres af forskellige typer af projektledere (privatpersoner, foreninger, offentlige eller private virksomheder eller lokale, regionale eller nationale organer). Ved programstart udbetaler Kommissionen forfinansiering til medlemsstaterne. Projektlederne anmoder de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne om at godtgøre de støtteberettigede udgifter, de har afholdt. Medlemsstaterne anmoder derefter om godtgørelse fra Kommissionen gennem attesterede udgiftsanmeldelser. Dette sker i form af anmodninger om mellemliggende eller endelige betalinger.

| 4.6. | EFRUs, SFs og ESFs udgifter for 2009 bestod fortrinsvis af mellemliggende og endelige betalinger (jf.
  tabel 4.1
  ). For programmeringsperioden 2007-2013 blev der afholdt mellemliggende betalinger for 14,1 milliard euro, og forfinansieringen beløb sig til 11,3 milliarder euro. Endvidere blev der afholdt 8,4 milliarder euro i mellemliggende og endelige betalinger for perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

4.6.

EFRUs, SFs og ESFs udgifter for 2009 bestod fortrinsvis af mellemliggende og endelige betalinger (jf.
  tabel 4.1
  ). For programmeringsperioden 2007-2013 blev der afholdt mellemliggende betalinger for 14,1 milliard euro, og forfinansieringen beløb sig til 11,3 milliarder euro. Endvidere blev der afholdt 8,4 milliarder euro i mellemliggende og endelige betalinger for perioden 2000-2006.

Overvågning og kontrol af samhørighedsudgifterne

| 4.7. | Medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af EFRU, ESF og SF. Ansvaret for den daglige administration og kontrollerne på første niveau, der skal forebygge eller finde og korrigere ukorrekte godtgørelser af projektomkostninger eller andre uregelmæssigheder, er overdraget til forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer. Attesteringsmyndighederne fører yderligere kontrol, inden betalingsanmodningerne forelægges for Kommissionen. |
| --- | --- |

4.7.

Medlemsstaterne er ansvarlige for gennemførelsen af EFRU, ESF og SF. Ansvaret for den daglige administration og kontrollerne på første niveau, der skal forebygge eller finde og korrigere ukorrekte godtgørelser af projektomkostninger eller andre uregelmæssigheder, er overdraget til forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer. Attesteringsmyndighederne fører yderligere kontrol, inden betalingsanmodningerne forelægges for Kommissionen.

| 4.8. | For programmeringsperioden 2007-2013 er der strammet op på revisions- og kontrolbestemmelserne (3). Medlemsstaterne skal forelægge en rapport og en udtalelse om hvert OP til godkendelse hos Kommissionen. Rapporten skal redegøre for, om forvaltnings- og kontrolsystemerne er i overensstemmelse med de relevante forordninger (»overensstemmelsesrapport«). Revisionsmyndigheden skal forelægge en revisionsstrategi inden for ni måneder efter godkendelsen af det operationelle program. Endvidere er revisionsmyndigheden ansvarlig for at give Kommissionen rimelig vished for, at programmets forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer, og følgelig for de attesterede udgifters formelle rigtighed (4), gennem årlige kontrolrapporter (5) og udtalelser |
| --- | --- |

4.8.

For programmeringsperioden 2007-2013 er der strammet op på revisions- og kontrolbestemmelserne (3). Medlemsstaterne skal forelægge en rapport og en udtalelse om hvert OP til godkendelse hos Kommissionen. Rapporten skal redegøre for, om forvaltnings- og kontrolsystemerne er i overensstemmelse med de relevante forordninger (»overensstemmelsesrapport«). Revisionsmyndigheden skal forelægge en revisionsstrategi inden for ni måneder efter godkendelsen af det operationelle program. Endvidere er revisionsmyndigheden ansvarlig for at give Kommissionen rimelig vished for, at programmets forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer, og følgelig for de attesterede udgifters formelle rigtighed (4), gennem årlige kontrolrapporter (5) og udtalelser

| 4.9. | Medlemsstaterne bærer også hovedansvaret for at korrigere de uregelmæssige udgifter, de opdager, og for at indberette dette til Kommissionen. Medlemsstaterne må træffe foranstaltninger til at inddrive de beløb, der uretmæssigt er blevet betalt til de endelige modtagere af samhørighedsmidler, eller trække dem tilbage. |
| --- | --- |

4.9.

Medlemsstaterne bærer også hovedansvaret for at korrigere de uregelmæssige udgifter, de opdager, og for at indberette dette til Kommissionen. Medlemsstaterne må træffe foranstaltninger til at inddrive de beløb, der uretmæssigt er blevet betalt til de endelige modtagere af samhørighedsmidler, eller trække dem tilbage.

| 4.10. | Kommissionen fører tilsyn med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer, som de skal. Hvis det ved Kommissionens revision konstateres, at en medlemsstat har undladt at korrigere uregelmæssige udgifter, eller at der er alvorlige fejl i forvaltnings- og kontrolsystemerne, afbryder og/eller suspenderer den betalingerne til den pågældende medlemsstat (6). Hvis medlemsstaten ikke inddriver eller tilbagetrækker de uregelmæssige udgifter (dvs. at den erstatter de udelukkede udgifter med andre støtteberettigede udgifter) eller retter op på de alvorlige fejl konstateret i systemet, kan Kommissionen foretage finansielle korrektioner, der nedsætter EU-finansieringen i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

4.10.

Kommissionen fører tilsyn med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer, som de skal. Hvis det ved Kommissionens revision konstateres, at en medlemsstat har undladt at korrigere uregelmæssige udgifter, eller at der er alvorlige fejl i forvaltnings- og kontrolsystemerne, afbryder og/eller suspenderer den betalingerne til den pågældende medlemsstat (6). Hvis medlemsstaten ikke inddriver eller tilbagetrækker de uregelmæssige udgifter (dvs. at den erstatter de udelukkede udgifter med andre støtteberettigede udgifter) eller retter op på de alvorlige fejl konstateret i systemet, kan Kommissionen foretage finansielle korrektioner, der nedsætter EU-finansieringen i overensstemmelse hermed.

| 4.10. | Medlemsstaterne er først og fremmest ansvarlige for at sikre den formelle rigtighed af de udgifter, der anmeldes til Kommissionen. Kommissionen varetager sin tilsynsfunktion gennem egne revisionsaktiviteter, hvor der også tages højde for det revisionsarbejde, der udføres i Fællesskabet og medlemsstaterne, og gennem forhandling om programmer, deltagelse i overvågningsudvalg og årlige møder med forvaltnings- og revisionsmyndighederne samt gennem omfattende vejledning og afholdelse af seminarer.

  Kommissionen har styrket sin tilsynsfunktion gennem gennemførelsen af handlingsplanen for 2008 (KOM(2008) 97).


  I 2009 vedtog Kommissionen syv suspensionsbeslutninger og foretog finansielle korrektioner til en samlet værdi af 2,3 mia. EUR. |
| --- | --- |

4.10.

Kommissionen har styrket sin tilsynsfunktion gennem gennemførelsen af handlingsplanen for 2008 (KOM(2008) 97).

I 2009 vedtog Kommissionen syv suspensionsbeslutninger og foretog finansielle korrektioner til en samlet værdi af 2,3 mia. EUR.

Særlige risici med hensyn til den formelle rigtighed

| 4.11. | Retsgrundlaget for samhørighed er komplekst og kræver overensstemmelse med en række EU-politikker og regler, f.eks. dem, der vedrører reglerne for indgåelse af offentlige aftaler og statsstøtte, samt særlige krav til samhørighedsudgifter. |
| --- | --- |

4.11.

Retsgrundlaget for samhørighed er komplekst og kræver overensstemmelse med en række EU-politikker og regler, f.eks. dem, der vedrører reglerne for indgåelse af offentlige aftaler og statsstøtte, samt særlige krav til samhørighedsudgifter.

| 4.11. | Kommissionen henviser til den omfattende forenkling af retsgrundlaget for samhørighed, der blev påbegyndt i 2008 og afsluttet i 2010, og som omfattede særlige krav i sektorbestemmelserne.

  Eventuelle mangler i gennemførelsen af EU-reglerne om offentlige aftaler og statsstøtte på nationalt, regionalt og lokalt niveau ved anvendelsen af EU-lovgivningen er ikke specielt knyttet til gennemførelsen af samhørighedsprojekter. |
| --- | --- |

4.11.

Eventuelle mangler i gennemførelsen af EU-reglerne om offentlige aftaler og statsstøtte på nationalt, regionalt og lokalt niveau ved anvendelsen af EU-lovgivningen er ikke specielt knyttet til gennemførelsen af samhørighedsprojekter.

| 4.12. | Der er et stort antal myndigheder, der er ansvarlige for implementeringen af samhørighedspolitikken i medlemsstaterne, (nationale myndigheder, regionale myndigheder, formidlende organer) og et endnu større antal begunstigede og modtagere af fællesskabsstøtte. Det er muligt, at de aktører, der er involveret i gennemførelsen af OP og projekter på nationalt og regionalt niveau, ikke er bekendt med de gældende regler, eller at de er usikre om, hvordan reglerne skal fortolkes korrekt. Det kan medføre, at de indsender ukorrekte eller uberettigede angivelser. |
| --- | --- |

4.12.

Der er et stort antal myndigheder, der er ansvarlige for implementeringen af samhørighedspolitikken i medlemsstaterne, (nationale myndigheder, regionale myndigheder, formidlende organer) og et endnu større antal begunstigede og modtagere af fællesskabsstøtte. Det er muligt, at de aktører, der er involveret i gennemførelsen af OP og projekter på nationalt og regionalt niveau, ikke er bekendt med de gældende regler, eller at de er usikre om, hvordan reglerne skal fortolkes korrekt. Det kan medføre, at de indsender ukorrekte eller uberettigede angivelser.

| 4.12. | Retsgrundlaget for 2007-2013 er blevet styrket for at sikre, at støttemodtagerne informeres om alle særlige betingelser for finansiering, gennemførelse og rapportering, og at forvaltningsmyndighederne, inden de godkender projekter, sikrer sig, at støttemodtagerne er i stand til at opfylde disse betingelser.

  Siden begyndelsen af programmeringsperioden har Kommissionen desuden sikret regelmæssig uddannelse af og vejledning til de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne på et tidligt tidspunkt. Der blev også planlagt specifikke uddannelsesforanstaltninger i den handlingsplan, som Kommissionen i den forbindelse vedtog i februar 2008 (KOM(2008) 97), og sådanne foranstaltninger gennemføres regelmæssigt. |
| --- | --- |

4.12.

Siden begyndelsen af programmeringsperioden har Kommissionen desuden sikret regelmæssig uddannelse af og vejledning til de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne på et tidligt tidspunkt. Der blev også planlagt specifikke uddannelsesforanstaltninger i den handlingsplan, som Kommissionen i den forbindelse vedtog i februar 2008 (KOM(2008) 97), og sådanne foranstaltninger gennemføres regelmæssigt.

| 4.13. | Betalingerne fra et OP til støttemodtagerne for udgifter afholdt i støtteberettigelsesperioden fortsætter almindeligvis efter programmeringsperioden, indtil alle projekter er afsluttet, og programmet er lukket. Da støtteberettigelsesperioden for 2000-2006 sluttede i 2009, kan de nationale myndigheder have været under pres for at absorbere de EU-midler, der var indgået forpligtelser for. Som Retten allerede anførte i sin årsberetning for 2008, øges risikoen for, at ikke-støtteberettigede projekter får godtgjort udgifter over EU budgettet, når udgifter, som ikke er fundet støtteberettigede, erstattes med nye udgifter (»tilbagetrækning«), uden at medlemsstaten foretager effektiv forudgående kontrol, inden programmet er afsluttet (7). |
| --- | --- |

4.13.

Betalingerne fra et OP til støttemodtagerne for udgifter afholdt i støtteberettigelsesperioden fortsætter almindeligvis efter programmeringsperioden, indtil alle projekter er afsluttet, og programmet er lukket. Da støtteberettigelsesperioden for 2000-2006 sluttede i 2009, kan de nationale myndigheder have været under pres for at absorbere de EU-midler, der var indgået forpligtelser for. Som Retten allerede anførte i sin årsberetning for 2008, øges risikoen for, at ikke-støtteberettigede projekter får godtgjort udgifter over EU budgettet, når udgifter, som ikke er fundet støtteberettigede, erstattes med nye udgifter (»tilbagetrækning«), uden at medlemsstaten foretager effektiv forudgående kontrol, inden programmet er afsluttet (7).

| 4.13. | Retsgrundlaget for de to perioder 2000-2006 og 2007-2013 fastsætter, at bevillinger skal anvendes inden for en periode på to-tre år, efter at der er blevet indgået forpligtelser herfor, for at undgå en automatisk frigørelse af midler. Herved sikres, at forpligtelser og betalinger af udgifter spredes ud over perioden og ikke udskydes til det sidste år.

  Kommissionen er også særlig opmærksom på, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er effektive under hele gennemførelsesperioden frem til afslutningen, og foretager finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt. |
| --- | --- |

4.13.

Kommissionen er også særlig opmærksom på, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer er effektive under hele gennemførelsesperioden frem til afslutningen, og foretager finansielle korrektioner, hvor det er nødvendigt.

Kommissionen følger aktivt op på den risiko, der blev identificeret i Rettens årsberetning for 2008, særlig i forbindelse med afslutningen af programmerne for 2000-2006.

| 4.14. | For programmeringsperioden 2007-2013 udgør Kommissionens godkendelse af medlemsstaternes overensstemmelsesvurderinger (der ledsager rapporterne med beskrivelse af forvaltnings- og kontrolsystemerne) og revisionsstrategier det første vigtige element i kontrolrammen for samhørighedspolitikken. Først når — og hvis — Kommissionen har godkendt overensstemmelsesvurderingerne, godkender den de mellemliggende betalinger til det pågældende program. Samtidig har medlemsstaterne lov til at begynde at afholde betalinger til støttemodtagerne gennem ikke godkendte systemer, mens de venter på Kommissionens godkendelse. Udgifter, der afholdes i denne periode, er forbundet med større fejlrisiko. |
| --- | --- |

4.14.

For programmeringsperioden 2007-2013 udgør Kommissionens godkendelse af medlemsstaternes overensstemmelsesvurderinger (der ledsager rapporterne med beskrivelse af forvaltnings- og kontrolsystemerne) og revisionsstrategier det første vigtige element i kontrolrammen for samhørighedspolitikken. Først når — og hvis — Kommissionen har godkendt overensstemmelsesvurderingerne, godkender den de mellemliggende betalinger til det pågældende program. Samtidig har medlemsstaterne lov til at begynde at afholde betalinger til støttemodtagerne gennem ikke godkendte systemer, mens de venter på Kommissionens godkendelse. Udgifter, der afholdes i denne periode, er forbundet med større fejlrisiko.

| 4.14. | Kommissionen har gennemført sine godkendelsesprocedurer (rapporter om overensstemmelsesvurdering og nationale revisionsstrategier) inden for de fastsatte frister. Den af Revisionsretten identificerede risiko er knyttet til den forskriftsmæssige tidsfrist for medlemsstaternes indgivelse af rapporter om overensstemmelsesvurdering og revisionsstrategier.

  Kommissionen finder, at der her er tale om en begrænset risiko, eftersom det forhold, at forvaltnings- og kontrolsystemerne endnu ikke er blevet godkendt af Kommissionen, ikke er ensbetydende med, at sådanne godkendte systemer på nationalt niveau ikke opfylder kravene eller fungerer effektivt.


  Der er indført risikobegrænsende kontroller, og de strukturfondsansvarlige generaldirektorater har taget højde for denne risiko i deres revisionsstrategi og gjort revisionsmyndighederne opmærksom på den. De enkelte revisionsmyndigheder har pligt til at forelægge Kommissionen konklusionerne af resultatet af en repræsentativ stikprøve af transaktioner, der dækker de udgifter, der anmeldes hvert år, samt en årlig udtalelse om, hvor godt forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer. |
| --- | --- |

4.14.

Kommissionen finder, at der her er tale om en begrænset risiko, eftersom det forhold, at forvaltnings- og kontrolsystemerne endnu ikke er blevet godkendt af Kommissionen, ikke er ensbetydende med, at sådanne godkendte systemer på nationalt niveau ikke opfylder kravene eller fungerer effektivt.

Der er indført risikobegrænsende kontroller, og de strukturfondsansvarlige generaldirektorater har taget højde for denne risiko i deres revisionsstrategi og gjort revisionsmyndighederne opmærksom på den. De enkelte revisionsmyndigheder har pligt til at forelægge Kommissionen konklusionerne af resultatet af en repræsentativ stikprøve af transaktioner, der dækker de udgifter, der anmeldes hvert år, samt en årlig udtalelse om, hvor godt forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 4.15. | Rettens overordnede revisionstilgang og -metode er beskrevet i
  bilag 1.1, del 2.
  For revisionen af samhørighed bør følgende specifikke punkter noteres: |
| --- | --- |

4.15.

Rettens overordnede revisionstilgang og -metode er beskrevet i
  bilag 1.1, del 2.
  For revisionen af samhørighed bør følgende specifikke punkter noteres:

4.15.

| — | en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger blev kontrolleret. 69 % af disse tilfældigt udvalgte betalinger vedrører projekter i programmeringsperioden 2007-2013, og |
| --- | --- |

—

en stikprøve på 180 mellemliggende og endelige betalinger blev kontrolleret. 69 % af disse tilfældigt udvalgte betalinger vedrører projekter i programmeringsperioden 2007-2013, og

| — | der var ikke medtaget forfinansiering i stikprøven, da denne type betaling er forbundet med meget lav risiko. |
| --- | --- |

—

der var ikke medtaget forfinansiering i stikprøven, da denne type betaling er forbundet med meget lav risiko.

| — | Kommissionen bemærker, at forfinansiering, der pr. definition er forbundet med næsten ingen risiko, tegner sig for en tredjedel af dens samhørighedsbetalinger i 2009 (se tabel 4.1). |
| --- | --- |

—

| 4.16. | Vurderingen af systemerne dækkede forvaltnings- og kontrolsystemer forbundet med:






  — | overholdelsen af bestemte centrale bestemmelser fastsat i retsgrundlaget for 16 OP under programmeringsperioden 2007-2013 i 13 medlemsstater og |
| --- | --- | --- |

4.16.

Vurderingen af systemerne dækkede forvaltnings- og kontrolsystemer forbundet med:

—

overholdelsen af bestemte centrale bestemmelser fastsat i retsgrundlaget for 16 OP under programmeringsperioden 2007-2013 i 13 medlemsstater og

| — | behandlingen og rapporteringen af inddrivelser og tilbagetrækning for fire OP og et fællesskabsinitiativ i programmeringsperioden 2000-2006 i seks medlemsstater. |
| --- | --- |

—

behandlingen og rapporteringen af inddrivelser og tilbagetrækning for fire OP og et fællesskabsinitiativ i programmeringsperioden 2000-2006 i seks medlemsstater.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 4.17. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1. |
| --- | --- |

4.17.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 4.1.

| 4.18. | Som tidligere år var et stort antal betalinger til samhørighedsprojekter behæftet med fejl. I 2009 var det tilfældet for 36 % (8) af de 180 reviderede projekter. |
| --- | --- |

4.18.

Som tidligere år var et stort antal betalinger til samhørighedsprojekter behæftet med fejl. I 2009 var det tilfældet for 36 % (8) af de 180 reviderede projekter.

| 4.18. | Kommissionen bemærker, at der i de sidste tre år har været en tendens til færre fejl, eftersom antallet af fejl er faldet fra 54 % i Rettens årsberetning for 2007 til 36 % i år, som bemærket i bilag 4.1 til Rettens beretning.

  Kommissionen understreger endvidere, at der i 53 % af tilfældene er tale om ikke-kvantificerbare fejl. I nogle tilfælde ville disse overensstemmelsesfejl ikke have haft nogen effekt på godtgørelsen af udgifter, selv om de var blevet opdaget, inden udgifterne attesteres til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.18.

Kommissionen understreger endvidere, at der i 53 % af tilfældene er tale om ikke-kvantificerbare fejl. I nogle tilfælde ville disse overensstemmelsesfejl ikke have haft nogen effekt på godtgørelsen af udgifter, selv om de var blevet opdaget, inden udgifterne attesteres til Kommissionen.

| 4.19. | Retten vurderer, at den mest sandsynlige fejlprocent er på over 5 % (9). |
| --- | --- |

4.19.

Retten vurderer, at den mest sandsynlige fejlprocent er på over 5 % (9).

| 4.19. | I 2009 vurderede Retten, at mindst 3 % af de udgifter, der var blevet attesteret til Kommissionen, ikke burde have været godtgjort, sammenlignet med mindst 11 % i 2008. Der er her sket en væsentlig forbedring i forhold til tidligere år (se punkt 1.26). Kommissionen finder, at denne forbedring afspejler de skærpede kontrolbestemmelser i retsgrundlaget for samhørighed for 2007-2013 og den første virkning af Kommissionens handlingsplan for 2008 til styrkelse af dens tilsynsfunktion i forbindelse med strukturforanstaltninger. Kommissionen er indstillet på fortsat at yde en aktiv indsats for at begrænse fejlene yderligere.

  Kommissionen finder, at de nationale myndigheder i otte EFRU-sager med kvantificerbare fejl allerede havde foretaget forholdsmæssige finansielle korrektioner, inden udgifterne blev anmeldt til Kommissionen. Dette har derfor ingen negativ finansiel indvirkning på EU-budgettet (se litra d) i boksen nederst). |
| --- | --- |

4.19.

Kommissionen finder, at de nationale myndigheder i otte EFRU-sager med kvantificerbare fejl allerede havde foretaget forholdsmæssige finansielle korrektioner, inden udgifterne blev anmeldt til Kommissionen. Dette har derfor ingen negativ finansiel indvirkning på EU-budgettet (se litra d) i boksen nederst).

| 4.20. | En væsentlig del af den skønnede fejlprocent kan tilskrives støtteberettigelsesfejl, som er den hyppigst forekommende kvantificerbare fejl i stikprøven. Der blev fundet støtteberettigelsesfejl i 24 betalinger til reviderede projekter. De vigtigste årsager til støtteberettigelsesfejl var medtagelse af omkostninger, der ikke er støtteberettigede, og alvorlige overtrædelser af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler (jf. nedenstående eksempler). |
| --- | --- |

4.20.

En væsentlig del af den skønnede fejlprocent kan tilskrives støtteberettigelsesfejl, som er den hyppigst forekommende kvantificerbare fejl i stikprøven. Der blev fundet støtteberettigelsesfejl i 24 betalinger til reviderede projekter. De vigtigste årsager til støtteberettigelsesfejl var medtagelse af omkostninger, der ikke er støtteberettigede, og alvorlige overtrædelser af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler (jf. nedenstående eksempler).

| 4.20. | Kommissionen følger konsekvent op på alle fejl, der opdages af Retten, og sørger ligesom tidligere år for, at der, hvor det er nødvendigt, foretages passende korrektioner (se bilag 4.4 til Rettens beretning).

  Eventuelle mangler i gennemførelsen af EU-reglerne om offentlige aftaler på nationalt, regionalt og lokalt niveau ved anvendelsen af EU-lovgivningen er ikke strengt knyttet til gennemførelsen af samhørighedsprojekter.


  Kommissionen har i sit revisionsarbejde taget højde for disse fejl ved risikovurderingen. Den har også taget andre skridt som f.eks. ved mange lejligheder at tilbyde specialiseret uddannelse i procedurer for indgåelse af offentlige aftaler og udstikke retningslinjer for programmyndighederne. |
| --- | --- |

4.20.

Eventuelle mangler i gennemførelsen af EU-reglerne om offentlige aftaler på nationalt, regionalt og lokalt niveau ved anvendelsen af EU-lovgivningen er ikke strengt knyttet til gennemførelsen af samhørighedsprojekter.

Kommissionen har i sit revisionsarbejde taget højde for disse fejl ved risikovurderingen. Den har også taget andre skridt som f.eks. ved mange lejligheder at tilbyde specialiseret uddannelse i procedurer for indgåelse af offentlige aftaler og udstikke retningslinjer for programmyndighederne.

Kommissionen bemærker, at ingen af fejlene i den reviderede stikprøve for offentlige aftaler vedrører ESF.

4.21.

| 4.21. | Manglende overholdelse af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler tegner sig alene for 43 % af alle de kvantificerbare fejl og ca. tre fjerdedele af den skønnede fejlprocent. |
| --- | --- |

Manglende overholdelse af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler tegner sig alene for 43 % af alle de kvantificerbare fejl og ca. tre fjerdedele af den skønnede fejlprocent.

| 4.21. | Kommissionen iværksatte for nylig en efterfølgende evaluering af relevansen og effektiviteten af de grundlæggende EU-regler for offentlige aftaler. Evalueringen har først og fremmest til formål at analysere omkostningseffektiviteten af procedurer og regler for indgåelse af offentlige aftaler. Evalueringen vil også omfatte en beskrivelse af medlemsstaternes gennemførelse og administrative struktur med henblik på gennemførelse af politikken for offentlige aftaler, herunder EU-lovgivning på dette område. Resultaterne af evalueringen vil ligge klar i sommeren 2011.

  Derudover er en tværtjenestlig taskforce i Kommissionen ved at undersøge de spørgsmål om offentlige aftaler, som er hyppigst forekommende i forbindelse med gennemførelse af samhørighedsprojekter.


  Kommissionen vil fortsat iværksatte uddannelsesforanstaltninger for de nationale myndigheder, når det gælder den korrekte anvendelse af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler. Kommissionen vil i givet fald fortsætte med at revidere anvendelsen af EU-direktiverne om offentlige aftaler ved i visse tilfælde at gennemføre egne undersøgelser eller anmode de nationale revisionsmyndigheder om at gennemføre sådanne undersøgelser på Kommissionens vegne.


  Kommissionen henviser ligeledes til sit svar til punkt 4.20. |
| --- | --- |

4.21.

Derudover er en tværtjenestlig taskforce i Kommissionen ved at undersøge de spørgsmål om offentlige aftaler, som er hyppigst forekommende i forbindelse med gennemførelse af samhørighedsprojekter.

Kommissionen vil fortsat iværksatte uddannelsesforanstaltninger for de nationale myndigheder, når det gælder den korrekte anvendelse af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler. Kommissionen vil i givet fald fortsætte med at revidere anvendelsen af EU-direktiverne om offentlige aftaler ved i visse tilfælde at gennemføre egne undersøgelser eller anmode de nationale revisionsmyndigheder om at gennemføre sådanne undersøgelser på Kommissionens vegne.

Kommissionen henviser ligeledes til sit svar til punkt 4.20.

| 4.22. | 53 % af de fejlbehæftede betalinger fejl var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl og er derfor ikke medtaget i den skønnede fejlprocent. De fleste af dem var fejl, som berører andre overensstemmelsesspørgsmål, navnlig vedrørende mangler i udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne. |
| --- | --- |

4.22.

53 % af de fejlbehæftede betalinger fejl var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl og er derfor ikke medtaget i den skønnede fejlprocent. De fleste af dem var fejl, som berører andre overensstemmelsesspørgsmål, navnlig vedrørende mangler i udbuds- og kontraktindgåelsesprocedurerne.

| 4.23. | For mindst 30 % af de fejl, Retten fandt i dette års stikprøve, var der tilstrækkelige oplysninger til rådighed for de nationale myndigheder, der var ansvarlige for gennemførelsen af OP, til at de kunne have opdaget og korrigeret fejlen, inden de attesterede udgifterne til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.23.

For mindst 30 % af de fejl, Retten fandt i dette års stikprøve, var der tilstrækkelige oplysninger til rådighed for de nationale myndigheder, der var ansvarlige for gennemførelsen af OP, til at de kunne have opdaget og korrigeret fejlen, inden de attesterede udgifterne til Kommissionen.

| 4.23. | Hvad angår størstedelen af de resterende fejl, som er blevet opdaget af Retten, finder Kommissionen, at de nationale myndigheder på grund af manglende oplysninger ikke havde mulighed for at opdage fejlene ved anmeldelsen af udgifterne til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.23.

BEMÆRKNINGER OM SYSTEMERNE

| 4.24. | af undersøgelsen af systemerne er sammenfattet i
  bilag 4.2. |
| --- | --- |

4.24.

af undersøgelsen af systemerne er sammenfattet i
  bilag 4.2.

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Medlemsstaterne

| 4.25. | Retten undersøgte, om 16 forvaltnings- og kontrolsystemer i 13 medlemsstater opfyldte de vigtigste bestemmelser i retsgrundlaget (jf.
  bilag 4.2(1)
  ). |
| --- | --- |

4.25.

Retten undersøgte, om 16 forvaltnings- og kontrolsystemer i 13 medlemsstater opfyldte de vigtigste bestemmelser i retsgrundlaget (jf.
  bilag 4.2(1)
  ).

| 4.25. | Kommissionen bemærker, at alle 16 systemer ifølge Rettens vurdering opfylder eller delvist opfylder de væsentlige testede krav. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Rettens revision viste, at for 11 af de 16 reviderede OP var de kontroller, forvaltningsmyndighederne gennemførte, kun delvist i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige krav. |
| --- | --- |

4.26.

Rettens revision viste, at for 11 af de 16 reviderede OP var de kontroller, forvaltningsmyndighederne gennemførte, kun delvist i overensstemmelse med de lovgivningsmæssige krav.

| 4.26. | Kommissionen deler Rettens opfattelse af, at forvaltningskontrol er afgørende for at kunne forebygge uregelmæssigheder. Denne kontrol bør forbedres, især for visse programmer, og Kommissionen vil videreføre sin indsats på området gennem rådgivning, uddannelsesforanstaltninger og specifikke revisioner. |
| --- | --- |

4.26.

| 4.27. | For de fleste af de reviderede OP konstaterede Retten forsinkelser i gennemførelsen af den godkendte nationale revisionsstrategi. De fleste revisionsmyndigheder gennemførte ikke et tilstrækkeligt antal revisioner af betalinger i tide med henblik på den årlige kontrolrapport for 2009. |
| --- | --- |

4.27.

For de fleste af de reviderede OP konstaterede Retten forsinkelser i gennemførelsen af den godkendte nationale revisionsstrategi. De fleste revisionsmyndigheder gennemførte ikke et tilstrækkeligt antal revisioner af betalinger i tide med henblik på den årlige kontrolrapport for 2009.

| 4.28. | Retten konstaterede også, at det var meget forskelligt, i hvilket omfang der var gennemført systemrelateret revisionsarbejde ved udgangen af 2009. Flere medlemsstater gennemførte ikke systemrevision, inden udgifterne blev anmeldt til Kommissionen (10). |
| --- | --- |

4.28.

Retten konstaterede også, at det var meget forskelligt, i hvilket omfang der var gennemført systemrelateret revisionsarbejde ved udgangen af 2009. Flere medlemsstater gennemførte ikke systemrevision, inden udgifterne blev anmeldt til Kommissionen (10).

| 4.27-4.28. | Revisionsmyndighederne skal i henhold til retsgrundlaget kun gennemføre revisioner af transaktioner, hvis udgifterne er blevet anmeldt til Kommissionen frem til udgangen af det år, der går forud for revisionsåret. Kun for to ud af de reviderede 16 programmer blev der i 2008 anmeldt udgifter. |
| --- | --- |

4.27-4.28.

| 4.29. | I forbindelse med to af de 16 OP, der blev revideret, vurderede Retten, at revisionsmyndighederne kun delvist opfyldte de væsentlige krav til systemrevision i forordningerne. |
| --- | --- |

4.29.

I forbindelse med to af de 16 OP, der blev revideret, vurderede Retten, at revisionsmyndighederne kun delvist opfyldte de væsentlige krav til systemrevision i forordningerne.

| 4.29. | Kommissionen bemærker, at 14 ud af 16 revisionsmyndigheder ifølge Rettens vurdering opfylder de væsentlige testede krav. |
| --- | --- |

4.29.

Systemer med relation til inddrivelser og finansielle korrektioner

Medlemsstaterne

| 4.30. | Retten vurderede systemerne for behandling af fejl, der er konstateret ved de forskellige nationale efterfølgende kontroller, og rapporteringen af inddrivelser og tilbagetrækning til Kommissionen. Dette blev gjort for fire OP og et fællesskabsinitiativ i seks medlemsstater (11). |
| --- | --- |

4.30.

Retten vurderede systemerne for behandling af fejl, der er konstateret ved de forskellige nationale efterfølgende kontroller, og rapporteringen af inddrivelser og tilbagetrækning til Kommissionen. Dette blev gjort for fire OP og et fællesskabsinitiativ i seks medlemsstater (11).

| 4.31. | Som det foregående år (12) vedrørte det mindst tilfredsstillende aspekt i de reviderede systemer rapportering af korrektioner til Kommissionen (jf.
  bilag 4.2(2)
  ). I nogle tilfælde blev relevante oplysninger ikke videregivet til Kommissionen, i andre tilfælde var de ikke pålidelige, eller de var ikke blevet præsenteret som fastsat i de retningslinjer, Kommissionen havde udstedt. Det betyder, at Kommissionen i disse tilfælde ikke har pålidelige oplysninger om inddrivelser og tilbagetrækning gennemført af medlemsstaterne. Kommissionen har også konstateret svagheder på dette område (13). |
| --- | --- |

4.31.

Som det foregående år (12) vedrørte det mindst tilfredsstillende aspekt i de reviderede systemer rapportering af korrektioner til Kommissionen (jf.
  bilag 4.2(2)
  ). I nogle tilfælde blev relevante oplysninger ikke videregivet til Kommissionen, i andre tilfælde var de ikke pålidelige, eller de var ikke blevet præsenteret som fastsat i de retningslinjer, Kommissionen havde udstedt. Det betyder, at Kommissionen i disse tilfælde ikke har pålidelige oplysninger om inddrivelser og tilbagetrækning gennemført af medlemsstaterne. Kommissionen har også konstateret svagheder på dette område (13).

| 4.31. | Selv om medlemsstaternes rapportering af korrektioner ikke er helt tilfredsstillende, finder Kommissionen, at oplysningerne for 2009, der blev indgivet i første halvår af 2010, i nogle tilfælde er af en meget bedre kvalitet. Kumulative oplysninger offentliggøres i Kommissionens endelige årsregnskab. Kommissionen har inden for rammerne af handlingsplanen for 2008 og i lighed med de revisioner, der er blevet gennemført af Retten, gennemført revisioner af de nationale systemer for tilbagetrækning og inddrivelser i 19 medlemsstater. De resterende medlemsstater vil blive genstand for revision i 2010.

  For perioden 2007-2013 er der en standardprocedure for indgivelse af inddrivelseserklæringer gennem it-systemet SFC2007. Kommissionen forventer, at denne rapporteringsprocedure vil forbedre kvaliteten af de oplysninger, som Kommissionen har til sin rådighed. Medlemsstaterne skal endvidere foretage en skelnen mellem korrektioner, der følger af egne kontroller, og korrektioner, der følger af EU's revisioner. |
| --- | --- |

4.31.

For perioden 2007-2013 er der en standardprocedure for indgivelse af inddrivelseserklæringer gennem it-systemet SFC2007. Kommissionen forventer, at denne rapporteringsprocedure vil forbedre kvaliteten af de oplysninger, som Kommissionen har til sin rådighed. Medlemsstaterne skal endvidere foretage en skelnen mellem korrektioner, der følger af egne kontroller, og korrektioner, der følger af EU's revisioner.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 4.32. | Retten vurderede aktivitetsrapporter og ledsagende erklæringer for 2009 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling. |
| --- | --- |

4.32.

Retten vurderede aktivitetsrapporter og ledsagende erklæringer for 2009 fra Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling.

| 4.33. | Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 4.3. |
| --- | --- |

4.33.

Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 4.3.

| 4.33. | Kommissionen bifalder Rettens vurdering i bilag 4.3 og punkt 1.28, der viser, at der er sket en forbedring i forhold til de foregående år. |
| --- | --- |

4.33.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 4.34. | Retten konkluderer på grundlag af sin revision, at de mellemliggende og endelige betalinger til samhørighed for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

4.34.

Retten konkluderer på grundlag af sin revision, at de mellemliggende og endelige betalinger til samhørighed for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl.

| 4.34. | Kommissionen bemærker, at fejlprocenten i år ligger på et væsentligt lavere niveau i forhold til tidligere år, og at hyppigheden af fejl i Rettens stikprøve fortsat er nedadgående for tredje år i træk.

  Kommissionen finder, at dette giver et godt fingerpeg om effektiviteten af de skærpede kontrolbestemmelser i retsgrundlaget for 2007-2013 og den første virkning af Kommissionens handlingsplan til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion i forbindelse med strukturforanstaltninger. Kommissionen vil fortsætte sin vedvarende indsats for at bringe fejlprocenten ned på et lavere niveau. |
| --- | --- |

4.34.

Kommissionen finder, at dette giver et godt fingerpeg om effektiviteten af de skærpede kontrolbestemmelser i retsgrundlaget for 2007-2013 og den første virkning af Kommissionens handlingsplan til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion i forbindelse med strukturforanstaltninger. Kommissionen vil fortsætte sin vedvarende indsats for at bringe fejlprocenten ned på et lavere niveau.

| 4.35. | Mindst 30 % af de fundne fejl kunne og burde have været opdaget og korrigeret af medlemsstaterne, inden de attesterede udgifterne til Kommissionen (jf. punkt 4.23). |
| --- | --- |

4.35.

Mindst 30 % af de fundne fejl kunne og burde have været opdaget og korrigeret af medlemsstaterne, inden de attesterede udgifterne til Kommissionen (jf. punkt 4.23).

| 4.35. | Kommissionen følger op på alle sager, hvor der er konstateret svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne, for at sikre, at de fungerer effektivt.

  Hvad angår størstedelen af de resterende fejl, som er blevet opdaget af Retten, finder Kommissionen, at de nationale myndigheder på grund af manglende oplysninger ikke havde mulighed for at opdage fejlene ved anmeldelsen af udgifterne til Kommissionen. |
| --- | --- |

4.35.

Hvad angår størstedelen af de resterende fejl, som er blevet opdaget af Retten, finder Kommissionen, at de nationale myndigheder på grund af manglende oplysninger ikke havde mulighed for at opdage fejlene ved anmeldelsen af udgifterne til Kommissionen.

| 4.36. | For så vidt angår de reviderede systemer konkluderer Retten, at |
| --- | --- |

4.36.

For så vidt angår de reviderede systemer konkluderer Retten, at

4.36.

| a) | for 12 af de 16 reviderede OP blev der konstateret svagheder ved de kontroller, der gennemføres af forvaltningsmyndighederne og/eller ved systemrevisionen, der gennemføres af revisionsmyndighederne. Generelt var overvågnings- og kontrolsystemerne for programmeringsperioden 2007 2013 i det mindste delvist i overensstemmelse med de reviderede vigtigste bestemmelser i retsgrundlaget (jf. punkt 4.25-4.29), og |
| --- | --- |

a)

for 12 af de 16 reviderede OP blev der konstateret svagheder ved de kontroller, der gennemføres af forvaltningsmyndighederne og/eller ved systemrevisionen, der gennemføres af revisionsmyndighederne. Generelt var overvågnings- og kontrolsystemerne for programmeringsperioden 2007 2013 i det mindste delvist i overensstemmelse med de reviderede vigtigste bestemmelser i retsgrundlaget (jf. punkt 4.25-4.29), og

| a) | Kommissionen bemærker, at alle reviderede 16 systemer ifølge Rettens vurdering opfylder eller delvist opfylder kravene, hvilket er et opmuntrende resultat for programmeringsperioden 2007-2013.

  Kommissionen henviser også til sine svar til punkt 4.26 og 4.29. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen henviser også til sine svar til punkt 4.26 og 4.29.

| b) | medlemsstaternes systemer for registrering og korrektion af fejl, som de kendte til vedrørende programmeringsperioden 2000-2006, var effektive. Nogle systemer til rapportering af inddrivelser og tilbagetrækning var kun delvist effektive, hvilket betyder, at Kommissionen ikke altid modtager pålidelige oplysninger om disse finansielle korrektioner fra medlemsstaterne (jf. punkt 4.30 og 4.31). |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternes systemer for registrering og korrektion af fejl, som de kendte til vedrørende programmeringsperioden 2000-2006, var effektive. Nogle systemer til rapportering af inddrivelser og tilbagetrækning var kun delvist effektive, hvilket betyder, at Kommissionen ikke altid modtager pålidelige oplysninger om disse finansielle korrektioner fra medlemsstaterne (jf. punkt 4.30 og 4.31).

| b) | Der er konstant sket forbedringer af kvaliteten og pålideligheden af oplysningerne takket være Kommissionens indsats under handlingsplanen for 2008. Kommissionen vil i 2010 afslutte sine revisioner på stedet af medlemsstaternes systemer for inddrivelser og fremsætte henstillinger til yderligere forbedring af medlemsstaternes rapportering.

  De lovgivningsmæssige rammer er blevet styrket for perioden 2007-2013 og åbner op for en standardiseret indberetning af oplysninger, hvilket vil forbedre kvaliteten af de oplysninger, som Kommissionen har til sin rådighed.


  Kommissionen henviser ligeledes til sit svar til punkt 4.31. |
| --- | --- |

b)

De lovgivningsmæssige rammer er blevet styrket for perioden 2007-2013 og åbner op for en standardiseret indberetning af oplysninger, hvilket vil forbedre kvaliteten af de oplysninger, som Kommissionen har til sin rådighed.

Kommissionen henviser ligeledes til sit svar til punkt 4.31.

| 4.37. | Retten anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

4.37.

Retten anbefaler, at Kommissionen:

4.37.

| a) | opfordrer de nationale myndigheder til strengt at anvende korrektionsmekanismerne, inden de attesterer udgifterne til Kommissionen |
| --- | --- |

a)

opfordrer de nationale myndigheder til strengt at anvende korrektionsmekanismerne, inden de attesterer udgifterne til Kommissionen

| a) | Kommissionen henviser til sin indsats for at forbedre forvaltningskontroller og attestering af udgifter til Kommissionen som led i den handlingsplan, der blev vedtaget i februar 2008. Kommissionen bekræfter på ny sit tilsagn om at ville tilskynde de nationale myndigheder hertil gennem rådgivning og vejledning, uddannelse og nøje opfølgning på revisionsresultater i den forbindelse. |
| --- | --- |

a)

| b) | sikrer, at erstatningen af udgifter, der ikke er støtteberettigede, med nye udgifter (tilbagetrækning) ikke medfører, at medlemsstaterne anmelder nye uregelmæssige udgifter og |
| --- | --- |

b)

sikrer, at erstatningen af udgifter, der ikke er støtteberettigede, med nye udgifter (tilbagetrækning) ikke medfører, at medlemsstaterne anmelder nye uregelmæssige udgifter og

| b) | Kommissionen følger aktivt op på den risiko, der blev identificeret i Rettens årsberetning for 2008, særlig i forbindelse med afslutningen af programmerne for 2000-2006. |
| --- | --- |

b)

| c) | gennem sin overvågning sikrer, at de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt i programmeringsperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

c)

gennem sin overvågning sikrer, at de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer effektivt i programmeringsperioden 2007-2013.

| c) | Kommissionen vil videreføre indsatsen under handlingsplanen for 2008 for at forbedre forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne. Kommissionen vil følge op på Rettens konklusioner og fortsat kontrollere, at medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer fungerer, som de skal, på basis af revisionsmyndighedernes årlige revisionsudtalelser og Kommissionens eget revisionsarbejde. |
| --- | --- |

c)

| 4.38. | Med hensyn til reglerne for indgåelse af offentlige aftaler (jf. punkt 4.21) opfordrer Retten Kommissionen til nøje at overvåge, at EU-direktiverne om offentlige kontrakter overholdes i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

4.38.

Med hensyn til reglerne for indgåelse af offentlige aftaler (jf. punkt 4.21) opfordrer Retten Kommissionen til nøje at overvåge, at EU-direktiverne om offentlige kontrakter overholdes i medlemsstaterne.

| 4.38. | Kommissionen påbegyndte for nylig en efterfølgende evaluering af relevansen og effektiviteten af de grundlæggende EU-regler for offentlige aftaler. Evalueringen har først og fremmest til formål at analysere omkostningseffektiviteten af procedurer og regler for indgåelse af offentlige aftaler. Evalueringen vil også omfatte en beskrivelse af medlemsstaternes gennemførelse og administrative struktur med henblik på gennemførelse af politikken for offentlige aftaler, herunder EU-lovgivning på dette område. Resultatet af evalueringen vil ligge klar i sommeren 2011. Derudover er en tværtjenestlig taskforce i Kommissionen ved at undersøge de spørgsmål om offentlige aftaler, som er hyppigst forekommende i forbindelse med gennemførelse af samhørighedsprojekter.

  Kommissionen vil fortsat iværksætte uddannelsesforanstaltninger for de nationale myndigheder, når det gælder den korrekte anvendelse af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler. Kommissionen vil i givet fald fortsætte med at revidere anvendelsen af EU-direktiverne om offentlige aftaler ved i visse tilfælde at gennemføre egne undersøgelser eller anmode de nationale revisionsmyndigheder om at gennemføre sådanne undersøgelser på Kommissionens vegne. |
| --- | --- |

4.38.

Kommissionen vil fortsat iværksætte uddannelsesforanstaltninger for de nationale myndigheder, når det gælder den korrekte anvendelse af reglerne for indgåelse af offentlige aftaler. Kommissionen vil i givet fald fortsætte med at revidere anvendelsen af EU-direktiverne om offentlige aftaler ved i visse tilfælde at gennemføre egne undersøgelser eller anmode de nationale revisionsmyndigheder om at gennemføre sådanne undersøgelser på Kommissionens vegne.

| 4.39. | En opfølgning af tidligere bemærkninger er sammenfattet i
  bilag 4.4. |
| --- | --- |

4.39.

En opfølgning af tidligere bemærkninger er sammenfattet i
  bilag 4.4.

| 4.39. | Se Kommissionens svar i bilag 4.4. |
| --- | --- |

4.39.

---

(1)  Støtteberettigelsesperioden for programmeringsperioden 2000-2006 sluttede oprindeligt den 31. december 2008. Inden for rammerne af antikrise-pakken er den blevet udvidet til 30. juni 2009 for alle de medlemsstater, der har anmodet Kommissionen om det.

(2)  Et OP fastsætter nationale, regionale eller sektorbestemte prioriteter for udbetaling af støtte.

(3)  Jf. Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 (EUT L 371 af 27.12.2006, s. 1).

(4)  Jf. navnlig artikel 62 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(5)  Den årlige kontrolrapport for 2009 (der skulle indsendes ved udgangen af 2009) vedrører resultaterne af de revisioner, der blev gennemført mellem juli 2008 og juni 2009. Den omfatter de gennemførte systemrevisioner og revisionen af transaktioner vedrørende udgifter anmeldt til Kommissionen i perioden januar 2007–december 2008.

(6)  Artikel 39, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1); artikel 91 og 92 i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(7)  Jf. punkt 6.19 og 6.33 i årsberetningen for 2008.

(8)  Jf.
  bilag 4.1.
  I 2008 og 2007 var de tilsvarende tal henholdsvis 43 % og 54 %.

(9)  Fejlprocenterne beregnes på grundlag af en repræsentativ statistisk stikprøve, der er udtaget af de mellemliggende og endelige betalinger for 2009 (23 milliarder euro) med et sikkerhedsniveau på 95 %, jf.
  Tabel 4.1.
  I 2009 vurderer Retten, at mindst 3 % af de udgifter, medlemsstaterne har attesteret over for Kommissionen under samhørighed, ikke burde have været godtgjort. De tilsvarende tal for 2008 (årsberetningen for 2008, punkt 6.17) og 2007 (årsberetningen for 2007, punkt 6.27) var 11 %.

(10)  For de fleste af de reviderede OP blev de første udgifter først attesteret over for Kommissionen i anden halvdel af 2009.

(11)  Retten vurderede ikke, om medlemsstaterne var effektive til at afsløre fejl.

(12)  Jf. årsberetningen for 2008, punkt 6.30.

(13)  KOM(2010) 52, punkt 1.6.

(14)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

(15)  25,4 milliarder euro (71 %) af aktionsudgifterne vedrørende perioden 2007-2013 og 8,4 milliarder euro (24 %) vedrørende perioden 2000-2006 for EFRU, SF og ESF. I perioden 2007-2013 var 11,3 milliarder euro (44 %) forfinansieringer.

BILAG 4.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF STIKPRØVER VEDRØRENDE SAMHØRIGHED

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF | EFRU | SF | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | Forfinansiering | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Mellemliggende/endelige betalinger | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner,som ikke var behæftet med fejl | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Transaktioner, som var behæftet med fejl | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Analyse af fejlbehæftede transaktioner (pr. fejltype) |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Kvantificerbare fejl | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| der vedrører: | Støtteberettigelse | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| Forekomst | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| Nøjagtighed | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent |
| < 2 % | | | |
| 2 % til 5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Bemærk: Fejlprocenterne er beregnet på grundlag af en statistisk repræsentativ stikprøve af mellemliggende og endelige betalinger i 2009 (23 milliarder euro) med et sikkerhedsniveau på 95 %. |

2009

2008

2007

ESF

EFRU

SF

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

44

118

18

180

170

180

Forfinansiering

0

0

0

0

0

0

Mellemliggende/endelige betalinger

44

118

18

180

170

180

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner,som ikke var behæftet med fejl

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Transaktioner, som var behæftet med fejl

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER

(i % og antal transaktioner)

Analyse af fejlbehæftede transaktioner (pr. fejltype)

Ikke-kvantificerbare fejl

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Kvantificerbare fejl

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

der vedrører:

Støtteberettigelse

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

Forekomst

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

Nøjagtighed

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent

< 2 %

2 % til 5 %

> 5 %

X

X

X

Bemærk: Fejlprocenterne er beregnet på grundlag af en statistisk repræsentativ stikprøve af mellemliggende og endelige betalinger i 2009 (23 milliarder euro) med et sikkerhedsniveau på 95 %.

BILAG 4.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE SAMHØRIGHED

(1)   Programmeringsperioden 2007-2013 — Systemer vedrørende transaktionernes formelle rigtighed på medlemsstatsniveau: overholdelse af de centrale bestemmelser i retsgrundlaget

| | Forvaltningsmyndigheden og formidlende organer (1) | Attesteringsmyndigheden (2) | Revisionsmyndigheden (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| ESF — Portugal — Azores Pro-Emprego | | | |
| ESF — Danmark — Flere og bedre job | | | |
| EFRU — Ungarn — Økonomisk udvikling | | | |
| EFRU — Grækenland — Konkurrencedygtighed og iværksætterkultur | | | |
| EFRU — Tyskland — Sachsen-Anhalt Konvergens | | | |
| EFRU — Tyskland — Lüneburger Heide | | | |
| EFRU — Estland — Udvikling af de økonomiske forudsætninger | | | |
| ESF — Polen — Menneskelig kapital | | | |
| ESF — Portugal — Menneskeligt potentiale | | | |
| EFRU — Sverige — Mellersta Norrland | | | |
| EFRU — Frankrig — Pays de la Loire | | | |
| ESF — Frankrig — Regional konkurrencedygtighed og beskæftigelse | | | |
| EFRU — Litauen — Økonomisk vækst | | | |
| SF — Ungarn — Miljø og energi | | | |
| EFRU — INTERREG Det Forenede Kongerige/Irland | | | |
| EFRU — Spanien — Castilla-La Mancha | | | |
| Forklaring | Overholder reglerne |
| | Overholder delvist reglerne |
| | Overholder ikke reglerne |
| I/R | Ikke relevant |

Forvaltningsmyndigheden og formidlende organer (1)

Attesteringsmyndigheden (2)

Revisionsmyndigheden (3)

ESF — Portugal — Azores Pro-Emprego

ESF — Danmark — Flere og bedre job

EFRU — Ungarn — Økonomisk udvikling

EFRU — Grækenland — Konkurrencedygtighed og iværksætterkultur

EFRU — Tyskland — Sachsen-Anhalt Konvergens

EFRU — Tyskland — Lüneburger Heide

EFRU — Estland — Udvikling af de økonomiske forudsætninger

ESF — Polen — Menneskelig kapital

ESF — Portugal — Menneskeligt potentiale

EFRU — Sverige — Mellersta Norrland

EFRU — Frankrig — Pays de la Loire

ESF — Frankrig — Regional konkurrencedygtighed og beskæftigelse

EFRU — Litauen — Økonomisk vækst

SF — Ungarn — Miljø og energi

EFRU — INTERREG Det Forenede Kongerige/Irland

EFRU — Spanien — Castilla-La Mancha

Forklaring

Overholder reglerne

Overholder delvist reglerne

Overholder ikke reglerne

I/R

Ikke relevant

Testede vigtige krav

(2)   Programmeringsperioden 2000-2006 — Systemer vedrørende behandling og rapportering af inddrivelser og tilbagetrækninger på medlemsstatsniveau

| | Registrering af fejl | Korrektion af fejl | Registrering af korrektioner | Rapportering af korrektioner til Kommissionen | Rapportering af uregelmæssigheder til OLAF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERDF — Grækenland — Vejakse | | | | | |
| EFRU — Spanien — Informationssamfund | | | | | |
| EFRU — Luxembourg — Mål 2 | | | | | |
| EFRU – Interreg Tyskland/Den Tjekkiske Republik — System Tyskland | | | | | |
| EFRU – Interreg Tyskland/Den Tjekkiske Republik — System Den Tjekkiske Republik | | | | | |
| EFRU — Polen — Forbedring af konkurrenceevne | | | | | |
| Forklaring | Effektivt |
| | Delvis effektivt |
| | Ikke effektivt |
| I/R | Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Registrering af fejl

Korrektion af fejl

Registrering af korrektioner

Rapportering af korrektioner til Kommissionen

Rapportering af uregelmæssigheder til OLAF

ERDF — Grækenland — Vejakse

EFRU — Spanien — Informationssamfund

EFRU — Luxembourg — Mål 2

EFRU – Interreg Tyskland/Den Tjekkiske Republik — System Tyskland

EFRU – Interreg Tyskland/Den Tjekkiske Republik — System Den Tjekkiske Republik

EFRU — Polen — Forbedring af konkurrenceevne

Forklaring

Effektivt

Delvis effektivt

Ikke effektivt

I/R

Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

---

(1)  Forvaltningskontrol

(2)  Pålidelige og solidt funderede attesteringer

(3)  Passende systemrevision

BILAG 4.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER OM SAMHØRIGHED

| Vigtigste berørte GD’er | Generaldirektørens erklæring (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålidelig-heden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REGIO | med forbehold | I alt 138 OP var berørt i 2009, mod 99 i 2008 og 185 i 2007.
  Generaldirektoraterne kvantificerede effekten af disse forbehold til 183,7 millioner euro (mod 201 million euro i 2008 og 726 millioner euro i 2007).
  For GD REGIOs vedkommende blev forbeholdene kvantificeret til 31,4 millioner euro for perioden 2000-2006 (0,44 % af de mellemliggende og endelige betalinger) og 65,2 millioner euro for perioden 2007-2013 (0,69 % af de mellemliggende betalinger).
  Med hensyn til GD EMPL blev forbeholdene kvantificeret til 11,9 millioner euro for perioden 2000-2006 (0,77 % af de mellemliggende og endelige betalinger) og 75,2 millioner euro for perioden 2007-2013 (1,77 % af de mellemliggende betalinger). | Med hensyn til samhørighed mener Retten, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport er udarbejdet i overensstemmelse med de gældende retningslinjer i Kommissionen.
  Retten bemærker, at GD REGIO og GD EMPL tog forbehold med en kvantificerbar effekt for begge perioder. For politikområdet samhørighed er omfanget af forbeholdene tættere på konklusionerne af Rettens revision end i tidligere år. | A |
| EMPL | med forbehold |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |

Vigtigste berørte GD’er

Generaldirektørens erklæring (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålidelig-heden

REGIO

med forbehold

I alt 138 OP var berørt i 2009, mod 99 i 2008 og 185 i 2007.

Generaldirektoraterne kvantificerede effekten af disse forbehold til 183,7 millioner euro (mod 201 million euro i 2008 og 726 millioner euro i 2007).

For GD REGIOs vedkommende blev forbeholdene kvantificeret til 31,4 millioner euro for perioden 2000-2006 (0,44 % af de mellemliggende og endelige betalinger) og 65,2 millioner euro for perioden 2007-2013 (0,69 % af de mellemliggende betalinger).

Med hensyn til GD EMPL blev forbeholdene kvantificeret til 11,9 millioner euro for perioden 2000-2006 (0,77 % af de mellemliggende og endelige betalinger) og 75,2 millioner euro for perioden 2007-2013 (1,77 % af de mellemliggende betalinger).

Med hensyn til samhørighed mener Retten, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport er udarbejdet i overensstemmelse med de gældende retningslinjer i Kommissionen.

Retten bemærker, at GD REGIO og GD EMPL tog forbehold med en kvantificerbar effekt for begge perioder. For politikområdet samhørighed er omfanget af forbeholdene tættere på konklusionerne af Rettens revision end i tidligere år.

A

EMPL

med forbehold

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 4.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE SAMHØRIGHED

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Revisionserklæringen 2006, 2007 og 2008: Kommissionens opfølgning af Rettens bemærkninger |
| Rettens kontrol i de sidste tre år har identificeret systemsvagheder og -fejl i udgiftsanmeldelserne for en række OP og projekter i de reviderede stikprøver.
  Alle disse resultater vedrører programmeringsperioden 2000-2006. | Kommissionen fulgte op på de revisioner, Retten gennemførte.
  Finansielle korrektioner på 191,6 millioner euro, 80 millioner euro og 0,2 millioner euro blev implementeret af Kommissionen som følge af dens opfølgning af Rettens revisioner. | For revisioner udført af Retten vedrørende regnskabsåret 2006 har Kommissionen truffet korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med dens egne regler og procedurer vedrørende alle undersøgte sager, mens to sager vedrørende 2007 stadig er under overvejelse.
  For revisioner udført af Retten vedrørende regnskabsåret 2008 er Kommissionens opfølgningsarbejde i gang. | Kommissionen glæder sig over Rettens positive vurdering af opfølgningen af bemærkningerne for 2006, 2007 og 2008 og Kommissionens revision af transaktioner i 2009, der anvender en metodologi svarende til den, der anvendes af Retten.


  Dette er resultatet af en af foranstaltningerne under Kommissionens handlingsplan fra februar 2008 til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion. |
| 2.   Kommissionens foranstaltninger til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger |
| Retten vurderer, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne er ineffektive eller delvis effektive, og at Kommissionens egen overvågning ikke effektivt forhindrer fejl på medlemsstatsniveau. | De seneste år har Kommissionen truffet forskellige foranstaltninger for at styrke sin tilsynsfunktion, som det beskrives i dens »handlingsplan til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger« (1).
  Ved udgangen af 2008 blev 28 ud af 37 foranstaltninger rapporteret afsluttet. De resterende 9 aktioner var integreret i Kommissionens fælles revisionsstrategi for samhørighed (2).
  Endvidere vedtog Kommissionen i 2008 forenklede støtteberettigelsesregler for udgifter (f.eks. brug af nationale støtteberettigelsesregler, enhedsbeløb, tariffer baseret på enhedspriser og indirekte omkostninger efter standardsatser), der kan anvendes i perioden 2007-2013. | Kommissionens revision af transaktioner i 2009


  I 2009 tog Kommissionens revisionsarbejde bl.a. sigte på at revidere en statistisk repræsentativ stikprøve af transaktioner i medlemsstaterne (med anvendelse af en metodologi, der svarer til den, der anvendes i Rettens sikkerhedsmodel) til at vurdere lovligheden og den formelle rigtighed af attesterede udgifter anmeldt til Kommissionen vedrørende programmeringsperioden 2007-2013.
  Retten har analyseret Kommissionens revisionsmetode for denne undersøgelse og gennemgået arbejdspapirer for en stikprøve af revisionssager. Retten mener, at den metode, Kommissionen anvendte, generelt var egnet.
  Som Kommissionen har anført skal disse resultater dog fortolkes forsigtigt i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de reviderede populationer.


  Forenkling af støtteberettigelsesreglerne


  Muligheden for at forenkle de nationale støtteberettigelsesregler, der er vedtaget af Kommissionen, er indført særlig med henblik på at hjælpe støttemodtagerne, når de skal anmelde deres personaleomkostninger og indirekte omkostninger.
  I 2009 eksisterede denne mulighed kun for ESF. Ved udgangen af 2009 havde 22 ud af 27 medlemsstater gennemført en eller anden form for forenkling. Det kan først vurderes om nogle år, om disse forenklinger har været effektive. | Kommissionen finder i rapporten om virkningerne af Kommissionens handlingsplan (KOM(2010) 52), at resultatet af dens revision af transaktioner i 2009 giver et godt fingerpeg om, at de skærpede kontrolbestemmelser i regelsættet for 2007-2013 og de forebyggende foranstaltninger, der er truffet af Kommissionen, er begyndt at give resultater. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   Revisionserklæringen 2006, 2007 og 2008: Kommissionens opfølgning af Rettens bemærkninger

Rettens kontrol i de sidste tre år har identificeret systemsvagheder og -fejl i udgiftsanmeldelserne for en række OP og projekter i de reviderede stikprøver.

Alle disse resultater vedrører programmeringsperioden 2000-2006.

Kommissionen fulgte op på de revisioner, Retten gennemførte.

Finansielle korrektioner på 191,6 millioner euro, 80 millioner euro og 0,2 millioner euro blev implementeret af Kommissionen som følge af dens opfølgning af Rettens revisioner.

For revisioner udført af Retten vedrørende regnskabsåret 2006 har Kommissionen truffet korrigerende foranstaltninger i overensstemmelse med dens egne regler og procedurer vedrørende alle undersøgte sager, mens to sager vedrørende 2007 stadig er under overvejelse.

For revisioner udført af Retten vedrørende regnskabsåret 2008 er Kommissionens opfølgningsarbejde i gang.

Kommissionen glæder sig over Rettens positive vurdering af opfølgningen af bemærkningerne for 2006, 2007 og 2008 og Kommissionens revision af transaktioner i 2009, der anvender en metodologi svarende til den, der anvendes af Retten.

Dette er resultatet af en af foranstaltningerne under Kommissionens handlingsplan fra februar 2008 til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion.

2.   Kommissionens foranstaltninger til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger

Retten vurderer, at kontrolsystemerne i medlemsstaterne er ineffektive eller delvis effektive, og at Kommissionens egen overvågning ikke effektivt forhindrer fejl på medlemsstatsniveau.

De seneste år har Kommissionen truffet forskellige foranstaltninger for at styrke sin tilsynsfunktion, som det beskrives i dens »handlingsplan til styrkelse af Kommissionens tilsynsfunktion ved delt forvaltning af strukturforanstaltninger« (1).

Ved udgangen af 2008 blev 28 ud af 37 foranstaltninger rapporteret afsluttet. De resterende 9 aktioner var integreret i Kommissionens fælles revisionsstrategi for samhørighed (2).

Endvidere vedtog Kommissionen i 2008 forenklede støtteberettigelsesregler for udgifter (f.eks. brug af nationale støtteberettigelsesregler, enhedsbeløb, tariffer baseret på enhedspriser og indirekte omkostninger efter standardsatser), der kan anvendes i perioden 2007-2013.

Kommissionens revision af transaktioner i 2009

I 2009 tog Kommissionens revisionsarbejde bl.a. sigte på at revidere en statistisk repræsentativ stikprøve af transaktioner i medlemsstaterne (med anvendelse af en metodologi, der svarer til den, der anvendes i Rettens sikkerhedsmodel) til at vurdere lovligheden og den formelle rigtighed af attesterede udgifter anmeldt til Kommissionen vedrørende programmeringsperioden 2007-2013.

Retten har analyseret Kommissionens revisionsmetode for denne undersøgelse og gennemgået arbejdspapirer for en stikprøve af revisionssager. Retten mener, at den metode, Kommissionen anvendte, generelt var egnet.

Som Kommissionen har anført skal disse resultater dog fortolkes forsigtigt i betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende for de reviderede populationer.

Forenkling af støtteberettigelsesreglerne

Muligheden for at forenkle de nationale støtteberettigelsesregler, der er vedtaget af Kommissionen, er indført særlig med henblik på at hjælpe støttemodtagerne, når de skal anmelde deres personaleomkostninger og indirekte omkostninger.

I 2009 eksisterede denne mulighed kun for ESF. Ved udgangen af 2009 havde 22 ud af 27 medlemsstater gennemført en eller anden form for forenkling. Det kan først vurderes om nogle år, om disse forenklinger har været effektive.

Kommissionen finder i rapporten om virkningerne af Kommissionens handlingsplan (KOM(2010) 52), at resultatet af dens revision af transaktioner i 2009 giver et godt fingerpeg om, at de skærpede kontrolbestemmelser i regelsættet for 2007-2013 og de forebyggende foranstaltninger, der er truffet af Kommissionen, er begyndt at give resultater.

---

(1)  Jf. KOM(2008) 97, godkendt den 19. februar 2008, og den endelige rapport om gennemførelsen KOM(2009) 42/3.

(2)  Jf. generaldirektoraterne for Regionalpolitik, Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling, Maritime Anliggender og Fiskeri og Landbrug og Udvikling af Landdistrikter: »Joint Audit Strategy for Structural Actions 2009-11«, april 2009, første udgave K(2004) 3115 og årlige opdateringer heraf.

---

KAPITEL 5

Forskning, Energi og Transport

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Politiske mål

Politiske instrumenter

Risici vedrørende betalingernes formelle rigtighed

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser

Revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser under RP6

Forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger under RP7

Kommissionens strategi for efterfølgende revision

Systemer vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner

Pålideligheden af kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

EU-Fællesforetagender

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen forskning, energi og transport, som omfatter politikområderne 06 — Energi og transport, 08 — Forskning, 09 — Informationssamfundet og medier og 10 — Direkte forskning. De centrale oplysninger om de aktiviteter, der er omfattet, og om udgifterne i 2009 gives i
  tabel 5.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

5.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen forskning, energi og transport, som omfatter politikområderne 06 — Energi og transport, 08 — Forskning, 09 — Informationssamfundet og medier og 10 — Direkte forskning. De centrale oplysninger om de aktiviteter, der er omfattet, og om udgifterne i 2009 gives i
  tabel 5.1
  .

Tabel 5.1 —   Forskning, energi og transport — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger 2009 | Forvaltningsmåde |
| 6 | Energi og transport | Administrative udgifter (18) | 143 | Direkte central forvaltning |
| Land-, sø- og lufttransport | 875 | Direkte central forvaltning |
| Transeuropæiske net (TEN) | 839 | Direkte central forvaltning |
| Konventionel og vedvarende energi | 67 | Direkte central forvaltning |
| Kerneenergi | 129 | Direkte central forvaltning/Indirekte central forvaltning/Decentral og fælles forvaltning |
| Energi- og transportrelateret forskning (RP7) | 131 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP5 og RP6) | 68 | Direkte central forvaltning |
| Sikring og beskyttelse af energi- og transportbrugere | 1 | Direkte central forvaltning |
| | 2 253 | |
| 8 | Forskning | Administrative udgifter (18) | 300 | Direkte central forvaltning |
| RP7 | 2 817 | Direkte central forvaltning |
| ITER: Fusion | 267 | Indirekte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP5 og RP6) | 1 388 | Direkte central forvaltning |
| EKSF-ETI | 54 | Direkte central forvaltning |
| | 4 826 | |
| 9 | Informationssamfundet og medier | Administrative udgifter (18) | 134 | Direkte central forvaltning |
| RP7 | 698 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP) | 314 | Direkte central forvaltning |
| Media | 105 | Direkte central forvaltning |
| Cip-programmet og andre programmer | 124 | Direkte central forvaltning |
| | 1 375 | |
| 10 | Direkte forskning | Personaleomkostninger, løbende omkostninger og investeringer | 321 | Direkte central forvaltning |
| RP7 | 40 | Direkte central forvaltning |
| Fortidsbyrden efter nukleare aktiviteter | 19 | Direkte central forvaltning |
| Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP5 og RP6) | 30 | Direkte central forvaltning |
| | 410 | |
| Administrative udgifter i alt (18) | 898 | |
| Rammeprogrammer i alt | 5 486 | |
| TEN i alt | 839 | |
| Andet i alt | 1 641 | |
| Aktionsudgifter i alt (heraf): | 7 966 | |
| — forskud
   (19) | 4 543 | |
| — mellemliggende/endelige betalinger
   (20) | 3 423 | |
| Regnskabsårets samlede betalinger | 8 864 | |
| Regnskabsårets samlede forpligtelser | 11 876 | |
| Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2009. |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger 2009

Forvaltningsmåde

6

Energi og transport

Administrative udgifter (18)

143

Direkte central forvaltning

Land-, sø- og lufttransport

875

Direkte central forvaltning

Transeuropæiske net (TEN)

839

Direkte central forvaltning

Konventionel og vedvarende energi

67

Direkte central forvaltning

Kerneenergi

129

Direkte central forvaltning/Indirekte central forvaltning/Decentral og fælles forvaltning

Energi- og transportrelateret forskning (RP7)

131

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP5 og RP6)

68

Direkte central forvaltning

Sikring og beskyttelse af energi- og transportbrugere

1

Direkte central forvaltning

2 253

8

Forskning

Administrative udgifter (18)

300

Direkte central forvaltning

RP7

2 817

Direkte central forvaltning

ITER: Fusion

267

Indirekte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP5 og RP6)

1 388

Direkte central forvaltning

EKSF-ETI

54

Direkte central forvaltning

4 826

9

Informationssamfundet og medier

Administrative udgifter (18)

134

Direkte central forvaltning

RP7

698

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP)

314

Direkte central forvaltning

Media

105

Direkte central forvaltning

Cip-programmet og andre programmer

124

Direkte central forvaltning

1 375

10

Direkte forskning

Personaleomkostninger, løbende omkostninger og investeringer

321

Direkte central forvaltning

RP7

40

Direkte central forvaltning

Fortidsbyrden efter nukleare aktiviteter

19

Direkte central forvaltning

Afslutning af tidligere rammeprogrammer (RP5 og RP6)

30

Direkte central forvaltning

410

Administrative udgifter i alt (18)

898

Rammeprogrammer i alt

5 486

TEN i alt

839

Andet i alt

1 641

Aktionsudgifter i alt (heraf):

7 966

— forskud
   (19)

4 543

— mellemliggende/endelige betalinger
   (20)

3 423

Regnskabsårets samlede betalinger

8 864

Regnskabsårets samlede forpligtelser

11 876

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2009.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Politiske mål

| 5.2. | Energi- og transportpolitikken sigter mod at forsyne borgerne og erhvervslivet i Europa med konkurrencedygtige energi- og transportsystemer, sikre en mere bæredygtig energiproduktion og et mere bæredygtigt forbrug, tilvejebringe forudsætningerne for uafbrudte og sikre energiforsynings- og transporttjenester i EU, forøge transport- og energisikkerheden samt sikre international udbredelse af EU's politik for konkurrence- og bæredygtig, sikker og betryggende transport og energi. |
| --- | --- |

5.2.

Energi- og transportpolitikken sigter mod at forsyne borgerne og erhvervslivet i Europa med konkurrencedygtige energi- og transportsystemer, sikre en mere bæredygtig energiproduktion og et mere bæredygtigt forbrug, tilvejebringe forudsætningerne for uafbrudte og sikre energiforsynings- og transporttjenester i EU, forøge transport- og energisikkerheden samt sikre international udbredelse af EU's politik for konkurrence- og bæredygtig, sikker og betryggende transport og energi.

| 5.3. | Formålet med forskningspolitikken er at fremme investeringer i forskning og lette overgangen til den videnbaserede økonomi med henblik på at styrke EU's konkurrenceevne. Den sigter også mod at styrke det videnskabelige og tekniske grundlag for det europæiske forskningsrum, forbedre forskningens kvalitet i Europa og forøge det europæiske forskningsrums åbenhed og tiltrækningsevne for at få størst muligt udbytte af det internationale samarbejde. |
| --- | --- |

5.3.

Formålet med forskningspolitikken er at fremme investeringer i forskning og lette overgangen til den videnbaserede økonomi med henblik på at styrke EU's konkurrenceevne. Den sigter også mod at styrke det videnskabelige og tekniske grundlag for det europæiske forskningsrum, forbedre forskningens kvalitet i Europa og forøge det europæiske forskningsrums åbenhed og tiltrækningsevne for at få størst muligt udbytte af det internationale samarbejde.

| 5.4. | Politikken vedrørende informationssamfundet og medierne har til formål at skabe et innovativt, åbent og konkurrencepræget samarbejdsområde for informationssamfundet og medierne samt yderligere føre an i overgangen til fremtidens internet og andre net. Hensigten er at øge omfanget og effektiviteten af EU's investering i forskning i informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og tage fat på at afhjælpe fragmenteringen af det indre marked for den digitale økonomi. Politikken sigter også mod at skabe et informationssamfund for alle, der fremmer vækst og beskæftigelse på en måde, der er i overensstemmelse med en bæredygtig udvikling, og hvor der især lægges vægt på bedre offentlige tjenesteydelser og livskvalitet. |
| --- | --- |

5.4.

Politikken vedrørende informationssamfundet og medierne har til formål at skabe et innovativt, åbent og konkurrencepræget samarbejdsområde for informationssamfundet og medierne samt yderligere føre an i overgangen til fremtidens internet og andre net. Hensigten er at øge omfanget og effektiviteten af EU's investering i forskning i informations- og kommunikationsteknologi (ikt) og tage fat på at afhjælpe fragmenteringen af det indre marked for den digitale økonomi. Politikken sigter også mod at skabe et informationssamfund for alle, der fremmer vækst og beskæftigelse på en måde, der er i overensstemmelse med en bæredygtig udvikling, og hvor der især lægges vægt på bedre offentlige tjenesteydelser og livskvalitet.

| 5.5. | Udgifterne til direkte forskning finansierer forskning og dertil knyttede aktiviteter, der udførtes af Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er et af Kommissionens generaldirektorater. JRC har til opgave at yde brugerorienteret videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af EU’s politikker samt sørge for et langsigtet program for afvikling af atomkraftværker og håndtering af nukleart affald. |
| --- | --- |

5.5.

Udgifterne til direkte forskning finansierer forskning og dertil knyttede aktiviteter, der udførtes af Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er et af Kommissionens generaldirektorater. JRC har til opgave at yde brugerorienteret videnskabelig og teknisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af EU’s politikker samt sørge for et langsigtet program for afvikling af atomkraftværker og håndtering af nukleart affald.

Politiske instrumenter

| 5.6. | De fleste af udgifterne til denne gruppe af politikområder afholdes af Kommissionen under direkte central forvaltning og i stadigt større omfang under indirekte central forvaltning gennem agenturer og fællesforetagender. Midlerne til afvikling af atomkraftværker er underlagt fælles forvaltning med Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD). |
| --- | --- |

5.6.

De fleste af udgifterne til denne gruppe af politikområder afholdes af Kommissionen under direkte central forvaltning og i stadigt større omfang under indirekte central forvaltning gennem agenturer og fællesforetagender. Midlerne til afvikling af atomkraftværker er underlagt fælles forvaltning med Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD).

Forskning

| 5.7. | Ca. 70 % af aktionsudgifterne i denne gruppe af politikområder går til forskningsprojekter under flerårige rammeprogrammer, der har mange forskellige støtteordninger for de forskellige forskningstemaer og projekttyper. Kommissionen afholder normalt betalinger til modtagerne, uden at de nationale, regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne involveres. |
| --- | --- |

5.7.

Ca. 70 % af aktionsudgifterne i denne gruppe af politikområder går til forskningsprojekter under flerårige rammeprogrammer, der har mange forskellige støtteordninger for de forskellige forskningstemaer og projekttyper. Kommissionen afholder normalt betalinger til modtagerne, uden at de nationale, regionale eller lokale myndigheder i medlemsstaterne involveres.

| 5.7. | Rammeprogrammerne for forskning omfatter teknisk og finansielt komplekse projekter. Kontrolmiljøet er kendetegnet ved et stort antal støttemodtagere, som hver især anvender deres egne kontrolsystemer.

  Eftersom den nuværende lovgivningsmæssige og kontraktmæssige situation vanskeliggør projektstyringen for både støttemodtagerne og Kommissionen, har Kommissionen forenklet gennemførelsen af det syvende rammeprogram (RP7). |
| --- | --- |

5.7.

Eftersom den nuværende lovgivningsmæssige og kontraktmæssige situation vanskeliggør projektstyringen for både støttemodtagerne og Kommissionen, har Kommissionen forenklet gennemførelsen af det syvende rammeprogram (RP7).

| 5.8. | Modtagerne kan være forskningsinstitutter, universiteter, offentlige myndigheder, selskaber eller fysiske personer. Modtagerne eller partnerne indgår sædvanligvis i et konsortium af partnere på tværs af medlemsstaterne, de associerede stater og andre lande og arbejder på grundlag af en tilskudsaftale med Kommissionen. I gennemsnit har hvert projekt under RP7 seks partnere, men afhængigt af finansieringsordningen kan antallet variere fra 1 til 64. Partnerne kan deltage i flere projekter. |
| --- | --- |

5.8.

Modtagerne kan være forskningsinstitutter, universiteter, offentlige myndigheder, selskaber eller fysiske personer. Modtagerne eller partnerne indgår sædvanligvis i et konsortium af partnere på tværs af medlemsstaterne, de associerede stater og andre lande og arbejder på grundlag af en tilskudsaftale med Kommissionen. I gennemsnit har hvert projekt under RP7 seks partnere, men afhængigt af finansieringsordningen kan antallet variere fra 1 til 64. Partnerne kan deltage i flere projekter.

| 5.9. | Indtil udgangen af 2009 var tilskuddene fra ca. 7 500 euro til individuelle forskere og op til 93 millioner euro til større samarbejdsprojekter. Der er over 12 000 modtagere, men de 250 største modtager ca. 50 % af det samlede bidrag fra EU. |
| --- | --- |

5.9.

Indtil udgangen af 2009 var tilskuddene fra ca. 7 500 euro til individuelle forskere og op til 93 millioner euro til større samarbejdsprojekter. Der er over 12 000 modtagere, men de 250 største modtager ca. 50 % af det samlede bidrag fra EU.

| 5.10. | Fra midten af 2009 er dele af syvende rammeprogram (RP7) blevet forvaltet af Forvaltningsorganet for Forskning og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd. Ved udgangen af 2009 var fire fællesforetagender endvidere i drift med et samlet EU-bidrag for regnskabsåret på 288 millioner euro (1). Fællesforetagenderne forvalter midler, som EU og andre offentlige og private partnere yder til specifikke forskningsinitiativer. |
| --- | --- |

5.10.

Fra midten af 2009 er dele af syvende rammeprogram (RP7) blevet forvaltet af Forvaltningsorganet for Forskning og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd. Ved udgangen af 2009 var fire fællesforetagender endvidere i drift med et samlet EU-bidrag for regnskabsåret på 288 millioner euro (1). Fællesforetagenderne forvalter midler, som EU og andre offentlige og private partnere yder til specifikke forskningsinitiativer.

| 5.10. | De fleste af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen, men det er i forbindelse med RP7 også muligt at gennemføre budgettet efter en indirekte, centraliseret forvaltningsmetode, hvor Kommissionen overdrager visse gennemførelsesopgaver til forvaltningsorganer, fællesforetagender oprettet af EU samt »artikel 185-organer«, som er oprettet med henblik på gennemførelsen af forskningsprogrammer, der varetages af flere medlemsstater i fællesskab. |
| --- | --- |

5.10.

Energi og transport

| 5.11. | Den anden større udgiftskategori i 2009 (ca. 11 % af det samlede beløb) er udgifterne til store energi- og transportprojekter under programmet for transeuropæiske net (TEN). Støttemodtagerne er normalt myndigheder i medlemsstaterne, men kan også være offentlige eller private virksomheder. Projekterne er generelt teknisk komplicerede, og de fleste er tværnationale. |
| --- | --- |

5.11.

Den anden større udgiftskategori i 2009 (ca. 11 % af det samlede beløb) er udgifterne til store energi- og transportprojekter under programmet for transeuropæiske net (TEN). Støttemodtagerne er normalt myndigheder i medlemsstaterne, men kan også være offentlige eller private virksomheder. Projekterne er generelt teknisk komplicerede, og de fleste er tværnationale.

| 5.12. | I 2009 var der 404 igangværende transportprojekter (TEN-T-projekter) med et gennemsnitligt tilskud på 18,05 millioner euro og 49 igangværende energiprojekter (TEN-E projekter) med et gennemsnitligt tilskud på 1,53 millioner euro. |
| --- | --- |

5.12.

I 2009 var der 404 igangværende transportprojekter (TEN-T-projekter) med et gennemsnitligt tilskud på 18,05 millioner euro og 49 igangværende energiprojekter (TEN-E projekter) med et gennemsnitligt tilskud på 1,53 millioner euro.

| 5.13. | TEN-T-programmet forvaltes af Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet, og dele af energi- og transportudgifterne forvaltes af Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation. SESAR-fællesforetagendet forvalter udviklingsfasen i det EU-projekt, der skal modernisere det europæiske flytrafikstyringssystem, og som i 2009 havde et budget på 157 millioner euro. |
| --- | --- |

5.13.

TEN-T-programmet forvaltes af Forvaltningsorganet for Det Transeuropæiske Transportnet, og dele af energi- og transportudgifterne forvaltes af Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation. SESAR-fællesforetagendet forvalter udviklingsfasen i det EU-projekt, der skal modernisere det europæiske flytrafikstyringssystem, og som i 2009 havde et budget på 157 millioner euro.

Andre betalinger

| 5.14. | Andre betalinger i 2009 omfatter de forskud, Kommissionen har udbetalt i henhold til aftaler med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) til implementering af Galileonavigationssatellitsystemet, bidrag til programmer om afvikling af atomkraftværker og andre specifikke udgifter, som f.eks. de udgifter, der afholdes i henhold til aftaler indgået med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til lånegarantifonden for TEN-T og RP7’s finansieringsfacilitet for risikodeling. |
| --- | --- |

5.14.

Andre betalinger i 2009 omfatter de forskud, Kommissionen har udbetalt i henhold til aftaler med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) til implementering af Galileonavigationssatellitsystemet, bidrag til programmer om afvikling af atomkraftværker og andre specifikke udgifter, som f.eks. de udgifter, der afholdes i henhold til aftaler indgået med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til lånegarantifonden for TEN-T og RP7’s finansieringsfacilitet for risikodeling.

Risici vedrørende betalingernes formelle rigtighed

| 5.15. | Støtten til både forsknings- og transport- og energiprojekter udbetales i rater: et forskud, som udbetales ved undertegnelsen af finansieringsaftalen eller -afgørelsen, når projektudvælgelsesprocessen er afsluttet, efterfulgt af mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter, som modtagerne anmelder med jævne mellemrum. På dette stadium i programmeringscyklussen er ca. halvdelen af forskningsbetalingerne forskud til RP7-projekter. Resten er mellemliggende eller endelige betalinger til RP6-projekter og mellemliggende betalinger til RP7-projekter. |
| --- | --- |

5.15.

Støtten til både forsknings- og transport- og energiprojekter udbetales i rater: et forskud, som udbetales ved undertegnelsen af finansieringsaftalen eller -afgørelsen, når projektudvælgelsesprocessen er afsluttet, efterfulgt af mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter, som modtagerne anmelder med jævne mellemrum. På dette stadium i programmeringscyklussen er ca. halvdelen af forskningsbetalingerne forskud til RP7-projekter. Resten er mellemliggende eller endelige betalinger til RP6-projekter og mellemliggende betalinger til RP7-projekter.

| 5.16. | I forbindelse med mellemliggende og endelige betalinger er den største risiko den, at modtagerne i deres anmeldelser kan medtage omkostninger, som ikke er støtteberettigede, og som ikke opdages og korrigeres af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, før de anmeldte omkostninger godtgøres. Risikoen forstærkes af de komplicerede regler, der gælder for beregning af støtteberettigede omkostninger, herunder det store antal støtteberettigelseskriterier, og kravet om, at modtagerne skal allokere personaleomkostninger og indirekte omkostninger til projekterne og fratrække forskellige poster, som ikke giver ret til EU-medfinansiering. Betingelserne for udbetaling af forskud er mindre komplekse, da det er undertegnelsen af finansieringsaftalen eller -afgørelsen, som udløser disse betalinger. I de foregående år har der imidlertid været fejl i forskudsbetalingerne, selv om de normalt ikke er kvantificerbare, og der har været tale om svagheder i procedurerne, som f.eks. forsinkede betalinger. |
| --- | --- |

5.16.

I forbindelse med mellemliggende og endelige betalinger er den største risiko den, at modtagerne i deres anmeldelser kan medtage omkostninger, som ikke er støtteberettigede, og som ikke opdages og korrigeres af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer, før de anmeldte omkostninger godtgøres. Risikoen forstærkes af de komplicerede regler, der gælder for beregning af støtteberettigede omkostninger, herunder det store antal støtteberettigelseskriterier, og kravet om, at modtagerne skal allokere personaleomkostninger og indirekte omkostninger til projekterne og fratrække forskellige poster, som ikke giver ret til EU-medfinansiering. Betingelserne for udbetaling af forskud er mindre komplekse, da det er undertegnelsen af finansieringsaftalen eller -afgørelsen, som udløser disse betalinger. I de foregående år har der imidlertid været fejl i forskudsbetalingerne, selv om de normalt ikke er kvantificerbare, og der har været tale om svagheder i procedurerne, som f.eks. forsinkede betalinger.

| 5.16. | Kommissionen er enig med Retten. De komplicerede regler er bestemt en væsentlig årsag til fejl og anmeldelse af omkostninger, der ikke er støtteberettigede. Kommissionens meddelelse om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning (13) indeholder forslag til tiltag, der kan imødegå denne risiko. Da forslagene først vil blive gennemført i forbindelse med det næste rammeprogram, og da Kommissionen er nødt til at tage hånd om de problemer, der er forårsaget af de komplicerede kriterier for støtteberettigelse, vedtog Kommissionen den 26. maj 2010 en meddelelse (14) til de øvrige institutioner, hvori den foreslår et niveau for den acceptable fejlrisiko på 2-5 %. Det foreslåede niveau for den acceptable fejlrisiko er fastsat ved at holde kontrollernes omkostningseffektivitet op mod et rimeligt og acceptabelt restfejlniveau. |
| --- | --- |

5.16.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 5.17. | Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2 i bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen vedrørende forskning, energi og transport skal følgende særlige punkter bemærkes:






  — | Revisorerne undersøgte en stikprøve på 150 transaktioner, heraf 86 forskud og 64 mellemliggende og endelige betalinger |
| --- | --- | --- |

5.17.

Rettens generelle revisionstilgang og -metode beskrives i
  del 2 i bilag 1.1
  . Med hensyn til revisionen vedrørende forskning, energi og transport skal følgende særlige punkter bemærkes:

—

Revisorerne undersøgte en stikprøve på 150 transaktioner, heraf 86 forskud og 64 mellemliggende og endelige betalinger

| — | Vurderingen af systemerne var koncentreret om forskningsbetalinger og omfattede:






  — | forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser indsendt af modtagerne |
| --- | --- | --- |

—

Vurderingen af systemerne var koncentreret om forskningsbetalinger og omfattede:

—

forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser indsendt af modtagerne

| — | revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser udført af uafhængige revisorer |
| --- | --- |

—

revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser udført af uafhængige revisorer

| — | forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger |
| --- | --- |

—

forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger

| — | efterfølgende finansiel revision af projekter og |
| --- | --- |

—

efterfølgende finansiel revision af projekter og

| — | iværksættelse af inddrivelser og finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

—

iværksættelse af inddrivelser og finansielle korrektioner.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.18. | Resultaterne af testen af transaktioner sammenfattes i
  bilag 5.1
  . Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent ligger mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

5.18.

Resultaterne af testen af transaktioner sammenfattes i
  bilag 5.1
  . Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent ligger mellem 2 % og 5 %.

| 5.19. | Samlet set konstaterede Retten, at 36 af de 150 transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. I 23 tilfælde var der tale om mellemliggende og endelige betalinger til forskningsprojekter, og fejlene vedrørte godtgørelse af omkostninger, som ikke var støtteberettigede eller ikke beregnet nøjagtigt. Den største kilde til fejl er fortsat godtgørelse af overanmeldte personaleomkostninger og indirekte omkostninger, hvilket fremgår af følgende to eksempler: |
| --- | --- |

5.19.

Samlet set konstaterede Retten, at 36 af de 150 transaktioner i stikprøven var behæftet med fejl. I 23 tilfælde var der tale om mellemliggende og endelige betalinger til forskningsprojekter, og fejlene vedrørte godtgørelse af omkostninger, som ikke var støtteberettigede eller ikke beregnet nøjagtigt. Den største kilde til fejl er fortsat godtgørelse af overanmeldte personaleomkostninger og indirekte omkostninger, hvilket fremgår af følgende to eksempler:

5.19.

| 5.20. | Rettens stikprøvetest omfattede også 13 mellemliggende betalinger til RP7-projekter. I seks af disse konstaterede den fejl af samme type som dem, den konstaterede i RP6-projekter. |
| --- | --- |

5.20.

Rettens stikprøvetest omfattede også 13 mellemliggende betalinger til RP7-projekter. I seks af disse konstaterede den fejl af samme type som dem, den konstaterede i RP6-projekter.

| 5.20. | På dette tidspunkt i programmet og i betragtning af det lille antal mellemliggende betalinger til RP7-projekter i Rettens stikprøve er det for tidligt at drage konklusioner om hyppigheden og omfanget af fejlene i RP7 i forhold til RP6. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Samlet set stemmer Rettens revisionsresultater vedrørende transaktionernes formelle rigtighed overens med resultaterne af Kommissionens egne revisioner og med de forbehold med hensyn til nøjagtigheden af udgiftsanmeldelserne under RP6, som generaldirektørerne i forskningsgeneraldirektoraterne har taget i deres årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

5.21.

Samlet set stemmer Rettens revisionsresultater vedrørende transaktionernes formelle rigtighed overens med resultaterne af Kommissionens egne revisioner og med de forbehold med hensyn til nøjagtigheden af udgiftsanmeldelserne under RP6, som generaldirektørerne i forskningsgeneraldirektoraterne har taget i deres årlige aktivitetsrapporter.

| 5.22. | I de 44 testede transaktioner, som ikke vedrører forskning (28 forskud og 16 mellemliggende og endelige betalinger), konstaterede Retten fejl i de seks, herunder i et TEN-T-projekt, hvor reglerne for offentlige udbud ikke var anvendt korrekt, og et TEN-T-projekt, hvor der var anmeldt og godtgjort omkostninger, som ikke var omfattet af finansieringsafgørelsen. |
| --- | --- |

5.22.

I de 44 testede transaktioner, som ikke vedrører forskning (28 forskud og 16 mellemliggende og endelige betalinger), konstaterede Retten fejl i de seks, herunder i et TEN-T-projekt, hvor reglerne for offentlige udbud ikke var anvendt korrekt, og et TEN-T-projekt, hvor der var anmeldt og godtgjort omkostninger, som ikke var omfattet af finansieringsafgørelsen.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 5.23. | Resultaterne af Rettens undersøgelse af systemerne er sammenfattet i
  bilag 5.2
  . Retten konstaterede, at systemerne var delvist effektive med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

5.23.

Resultaterne af Rettens undersøgelse af systemerne er sammenfattet i
  bilag 5.2
  . Retten konstaterede, at systemerne var delvist effektive med hensyn til at sikre transaktionernes formelle rigtighed.

| 5.24. | Resultaterne i det følgende har hovedsagelig fokus på kontrollen med mellemliggende og endelige forskningsbetalinger. |
| --- | --- |

5.24.

Resultaterne i det følgende har hovedsagelig fokus på kontrollen med mellemliggende og endelige forskningsbetalinger.

Systemer med relation til transaktionernes formelle rigtighed

Forudgående skrivebordskontrol af omkostningsanmeldelser

| 5.25. | Den forudgående skrivebordskontrol består hovedsagelig i, at Kommissionen foretager regnskabsmæssig kontrol og beregningskontrol af omkostningsanmeldelserne, før den udbetaler godtgørelsen. I nogle tilfælde kan kontrollen også omfatte efterprøvelse af de enkelte omkostninger baseret på supplerende oplysninger, f.eks. fakturaer eller lønsedler, som den indhenter hos modtageren. |
| --- | --- |

5.25.

Den forudgående skrivebordskontrol består hovedsagelig i, at Kommissionen foretager regnskabsmæssig kontrol og beregningskontrol af omkostningsanmeldelserne, før den udbetaler godtgørelsen. I nogle tilfælde kan kontrollen også omfatte efterprøvelse af de enkelte omkostninger baseret på supplerende oplysninger, f.eks. fakturaer eller lønsedler, som den indhenter hos modtageren.

| 5.26. | Selv om mange fejl kun kan findes, hvis der udføres kontrol hos modtageren, skulle skrivebordskontrol gøre det muligt at opdage grundlæggende mangler i omkostningsanmeldelser. |
| --- | --- |

5.26.

Selv om mange fejl kun kan findes, hvis der udføres kontrol hos modtageren, skulle skrivebordskontrol gøre det muligt at opdage grundlæggende mangler i omkostningsanmeldelser.

| 5.27. | Retten undersøgte, hvordan kontrollen fungerede for så vidt angår samtlige 150 transaktioner i stikprøven. Resultaterne af Rettens undersøgelse viser, at kontrollerne generelt fungerer efter hensigten, dog fandt den fire tilfælde, hvor anomalier i omkostningsanmeldelser, som skulle have været opdaget, f.eks. ukorrekte satser for faste omkostninger, ikke var blevet opdaget ved kontrollen. |
| --- | --- |

5.27.

Retten undersøgte, hvordan kontrollen fungerede for så vidt angår samtlige 150 transaktioner i stikprøven. Resultaterne af Rettens undersøgelse viser, at kontrollerne generelt fungerer efter hensigten, dog fandt den fire tilfælde, hvor anomalier i omkostningsanmeldelser, som skulle have været opdaget, f.eks. ukorrekte satser for faste omkostninger, ikke var blevet opdaget ved kontrollen.

Revisionspåtegning af omkostningsanmeldelser under RP6

| 5.28. | Under RP6 fremgår det normalt af tilskudsaftalerne, at de omkostningsanmeldelser, modtagerne indsender med henblik på godtgørelse, skal ledsages af en revisionsattest udstedt af en uafhængig revisor. Revisor attesterer, at han har rimelig sikkerhed for, at de anmeldte omkostninger opfylder kriterierne for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

5.28.

Under RP6 fremgår det normalt af tilskudsaftalerne, at de omkostningsanmeldelser, modtagerne indsender med henblik på godtgørelse, skal ledsages af en revisionsattest udstedt af en uafhængig revisor. Revisor attesterer, at han har rimelig sikkerhed for, at de anmeldte omkostninger opfylder kriterierne for støtteberettigelse.

| 5.29. | Hver projektpartner skulle fremlægge mindst én revisionsattest, som dækker hele projektets varighed. En attest er altid obligatorisk, når en partner anmoder om et EU-bidrag på over 750 000 euro inden for en bestemt rapporteringsperiode. |
| --- | --- |

5.29.

Hver projektpartner skulle fremlægge mindst én revisionsattest, som dækker hele projektets varighed. En attest er altid obligatorisk, når en partner anmoder om et EU-bidrag på over 750 000 euro inden for en bestemt rapporteringsperiode.

| 5.30. | For så vidt angår de 30 transaktioner, der blev revideret hos modtageren, og hvor der var fremlagt en attest (2), sammenlignede Retten resultaterne af sin egen undersøgelse med attesten. I 13 tilfælde eller 43 %, som alle vedrørte RP6, fandt Retten fejl i de omkostningsanmeldelser, hvor revisor havde givet en attest uden forbehold, før de blev fremsendt med henblik på godtgørelse. |
| --- | --- |

5.30.

For så vidt angår de 30 transaktioner, der blev revideret hos modtageren, og hvor der var fremlagt en attest (2), sammenlignede Retten resultaterne af sin egen undersøgelse med attesten. I 13 tilfælde eller 43 %, som alle vedrørte RP6, fandt Retten fejl i de omkostningsanmeldelser, hvor revisor havde givet en attest uden forbehold, før de blev fremsendt med henblik på godtgørelse.

| 5.31. | Det svarer til resultaterne sidste år (3) og stemmer overens med de bemærkninger, der fremsættes i kapitel 8 (4), og som bekræfter, at der er behov for, at denne kontrol bliver mere pålidelig. |
| --- | --- |

5.31.

Det svarer til resultaterne sidste år (3) og stemmer overens med de bemærkninger, der fremsættes i kapitel 8 (4), og som bekræfter, at der er behov for, at denne kontrol bliver mere pålidelig.

| 5.31. | Kommissionen deler Rettens bekymring med hensyn til rigtigheden af de revisionsattester, der blev udstedt under RP6, og som ikke øgede sikkerheden i lige så høj grad som oprindeligt forventet. Kommissionen fastholder imidlertid, at dette instrument i høj grad bidrog til at forhindre fejl og dermed til at sikre et betydeligt fald i fejlprocenten i revisionerne i forbindelse med RP6 i forhold til RP5.

  Kommissionen har truffet afhjælpende foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af revisionsattesterne under RP7. Revisionsattesteringen under RP7 er baseret på »aftalte procedurer«, som kræver, at den attesterende revisor følger allerede fastlagte procedurer og på grundlag heraf aflægger rapport om de faktiske forhold. Denne fremgangsmåde forventes at føre til en begrænsning af de fejl vedrørende fortolkning af reglerne for støtteberettigelse, som revisorerne begik under RP6.


  Kommissionen vil fortsat vurdere revisionsattesternes pålidelighed i forbindelse med sine egne finansielle revisioner.


  Se også svaret til punkt 5.49. |
| --- | --- |

5.31.

Kommissionen har truffet afhjælpende foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af revisionsattesterne under RP7. Revisionsattesteringen under RP7 er baseret på »aftalte procedurer«, som kræver, at den attesterende revisor følger allerede fastlagte procedurer og på grundlag heraf aflægger rapport om de faktiske forhold. Denne fremgangsmåde forventes at føre til en begrænsning af de fejl vedrørende fortolkning af reglerne for støtteberettigelse, som revisorerne begik under RP6.

Kommissionen vil fortsat vurdere revisionsattesternes pålidelighed i forbindelse med sine egne finansielle revisioner.

Se også svaret til punkt 5.49.

Forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger under RP7

| 5.32. | Som Retten bemærkede i 2008, har Kommissionen forsøgt at forenkle ordningen med revisionsattester under RP7 og har indført forudgående godkendelse af modtagernes omkostningsberegningsmetoder. |
| --- | --- |

5.32.

Som Retten bemærkede i 2008, har Kommissionen forsøgt at forenkle ordningen med revisionsattester under RP7 og har indført forudgående godkendelse af modtagernes omkostningsberegningsmetoder.

| 5.33. | Det er meningen, at foranstaltningen skal gælde for ansøgere, som modtager flere tilskud, og hvis regnskabssystemer kan give rimelig sikkerhed for, at deres omkostningsberegningsmetoder er i overensstemmelse med bestemmelserne i tilskudsaftalen. Modtagerne kan opnå godkendelse af deres metoder til beregning af personaleomkostninger og indirekte omkostninger og af, at der anvendes gennemsnitlige personaleomkostninger. |
| --- | --- |

5.33.

Det er meningen, at foranstaltningen skal gælde for ansøgere, som modtager flere tilskud, og hvis regnskabssystemer kan give rimelig sikkerhed for, at deres omkostningsberegningsmetoder er i overensstemmelse med bestemmelserne i tilskudsaftalen. Modtagerne kan opnå godkendelse af deres metoder til beregning af personaleomkostninger og indirekte omkostninger og af, at der anvendes gennemsnitlige personaleomkostninger.

| 5.32-5.33. | Forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger er kun obligatorisk for dem, som ønsker at anvende gennemsnitlige personaleomkostninger i deres omkostningsanmeldelser. Det er valgfrit for andre modtagere.

  Modtagerne skal dog stadig fremlægge en attest for den endelige betaling, som dækker alle perioder, såfremt det samlede bidrag, der er anmodet om, overstiger 375 000 EUR. I praksis letter den forudgående godkendelse den administrative byrde for modtagerne og er med til at sikre betydelige omkostningsbesparelser på revision.


  Se også svaret til punkt 5.36. |
| --- | --- |

5.32-5.33.

Modtagerne skal dog stadig fremlægge en attest for den endelige betaling, som dækker alle perioder, såfremt det samlede bidrag, der er anmodet om, overstiger 375 000 EUR. I praksis letter den forudgående godkendelse den administrative byrde for modtagerne og er med til at sikre betydelige omkostningsbesparelser på revision.

Se også svaret til punkt 5.36.

| 5.34. | Ved udgangen af maj 2010 havde kun 25 ud af de 650 mulige modtagere, som havde ret til at ansøge om godkendelse, rent faktisk fået en forudgående godkendelse af deres omkostningsberegningsmetoder. 16 andre modtagere havde fået afvist deres ansøgninger, mens andre havde foretrukket ikke at ansøge om godkendelse, fordi de forventede at få afslag. |
| --- | --- |

5.34.

Ved udgangen af maj 2010 havde kun 25 ud af de 650 mulige modtagere, som havde ret til at ansøge om godkendelse, rent faktisk fået en forudgående godkendelse af deres omkostningsberegningsmetoder. 16 andre modtagere havde fået afvist deres ansøgninger, mens andre havde foretrukket ikke at ansøge om godkendelse, fordi de forventede at få afslag.

| 5.35. | Kommissionen har erkendt, at de acceptkriterier (5), som den har fastsat skal være opfyldt for at kunne få sine omkostningsberegningsmetoder godkendt, er for strenge for de fleste modtagere (6). Kriterierne svarer nemlig ikke til den gængse regnskabspraksis i erhvervssektoren (som anvendelse af gennemsnitlige personaleomkostninger pr. omkostningssted) og i forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

5.35.

Kommissionen har erkendt, at de acceptkriterier (5), som den har fastsat skal være opfyldt for at kunne få sine omkostningsberegningsmetoder godkendt, er for strenge for de fleste modtagere (6). Kriterierne svarer nemlig ikke til den gængse regnskabspraksis i erhvervssektoren (som anvendelse af gennemsnitlige personaleomkostninger pr. omkostningssted) og i forskningsinstitutioner.

| 5.34-5.35. | Kommissionen foreslår i sin meddelelse om forenkling at acceptere almindeligt anvendte regnskabsmetoder, hvor der anvendes gennemsnitlige personaleomkostninger, herunder metoder, der bygger på omkostningscentre, såfremt de er baseret på de faktiske personaleomkostninger, der er opført i regnskaberne, og såfremt dobbeltfinansiering af omkostninger via andre omkostningskategorier kan udelukkes.

  I henhold til reglerne for deltagelse i RP7 kan gennemsnitlige personaleomkostninger anvendes som en undtagelse fra hovedreglen om at anvende de faktiske omkostninger, forudsat at det er modtagerens sædvanlige regnskabspraksis, og at de gennemsnitlige omkostninger ikke afviger væsentligt fra de faktiske omkostninger. Formålet med de kriterier, som Kommissionen har fastsat, er at give en rimelig sikkerhed for, at den metode, som en modtager anvender, ikke medfører en væsentlig forskel mellem de anmeldte gennemsnitlige omkostninger og de faktiske omkostninger. Det er Kommissionens opfattelse, at disse kriterier sikrer den bedst mulige balance mellem hensynet til forenkling og hensynet til ansvarlighed i forhold til de nuværende regler. |
| --- | --- |

5.34-5.35.

I henhold til reglerne for deltagelse i RP7 kan gennemsnitlige personaleomkostninger anvendes som en undtagelse fra hovedreglen om at anvende de faktiske omkostninger, forudsat at det er modtagerens sædvanlige regnskabspraksis, og at de gennemsnitlige omkostninger ikke afviger væsentligt fra de faktiske omkostninger. Formålet med de kriterier, som Kommissionen har fastsat, er at give en rimelig sikkerhed for, at den metode, som en modtager anvender, ikke medfører en væsentlig forskel mellem de anmeldte gennemsnitlige omkostninger og de faktiske omkostninger. Det er Kommissionens opfattelse, at disse kriterier sikrer den bedst mulige balance mellem hensynet til forenkling og hensynet til ansvarlighed i forhold til de nuværende regler.

| 5.36. | De vigtigste finansieringsregler for RP6 — og de dermed forbundne risici med hensyn til udgifternes formelle rigtighed — er blevet ført videre til RP7. Risiciene kan på dette stadium være øget, eftersom der kræves væsentligt færre revisionsattester samtidig med, at ordningen med forudgående godkendelse af omkostningsberegningsmetoder, som i vid udstrækning skulle træde i stedet for revisionsattesterne, ikke fungerer efter hensigten. |
| --- | --- |

5.36.

De vigtigste finansieringsregler for RP6 — og de dermed forbundne risici med hensyn til udgifternes formelle rigtighed — er blevet ført videre til RP7. Risiciene kan på dette stadium være øget, eftersom der kræves væsentligt færre revisionsattester samtidig med, at ordningen med forudgående godkendelse af omkostningsberegningsmetoder, som i vid udstrækning skulle træde i stedet for revisionsattesterne, ikke fungerer efter hensigten.

| 5.36. | For at lette deltagernes administrative byrder kræves der færre revisionsattester under RP7. Modtagere, som har fået godkendt deres omkostningsberegningsmetoder, skal dog stadig fremlægge en revisionspåtegning, da det kun er kravet om, at modtageren skal fremlægge en midlertidig revisionspåtegning, der bortfalder. Der skal fremlægges en revisionspåtegning for den seneste regnskabsperiode, hvis det samlede bidrag, der anmodes om, overstiger 375 000 EUR. Efter de intensive revisionskampagner i forbindelse med RP6 har mange støttemodtagere gennemgået en læringsproces, og Kommissionen forventer, at støttemodtagerne som følge heraf sandsynligvis vil anvende forbedrede metoder til beregning af projektomkostninger.

  Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at konkludere, at den samlede fejlprocent vil stige, eftersom de påpegede risici kan opvejes af andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

5.36.

Det er på nuværende tidspunkt ikke muligt at konkludere, at den samlede fejlprocent vil stige, eftersom de påpegede risici kan opvejes af andre foranstaltninger.

Kommissionens strategi for efterfølgende revision

| 5.37. | Det andet hovedelement i Kommissionens system til kontrol af forskningsudgifter er dens program for efterfølgende (dvs. efter godtgørelse) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer eller af eksterne revisionsfirmaer under Kommissionens overvågning. Formålet med de efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, der ikke er blevet forhindret eller afsløret ved tidligere kontroller. |
| --- | --- |

5.37.

Det andet hovedelement i Kommissionens system til kontrol af forskningsudgifter er dens program for efterfølgende (dvs. efter godtgørelse) finansielle revisioner hos støttemodtagerne. Revisionerne udføres af Kommissionens revisorer eller af eksterne revisionsfirmaer under Kommissionens overvågning. Formålet med de efterfølgende revisioner er at afsløre og korrigere fejl, der ikke er blevet forhindret eller afsløret ved tidligere kontroller.

| 5.38. | 2009 var det tredje år, hvor Kommissionens forskningsgeneraldirektorater (GD RTD, GD INFSO, GD TREN og GD ENTR) anvendte en fælles strategi for efterfølgende revision vedrørende RP6. Endvidere iværksatte generaldirektoraterne de første revisioner under strategien for efterfølgende revision vedrørende RP7. Hensigten med disse strategier er at vurdere udgifternes formelle rigtighed og give et grundlag for korrigerende foranstaltninger og inddrivelser. |
| --- | --- |

5.38.

2009 var det tredje år, hvor Kommissionens forskningsgeneraldirektorater (GD RTD, GD INFSO, GD TREN og GD ENTR) anvendte en fælles strategi for efterfølgende revision vedrørende RP6. Endvidere iværksatte generaldirektoraterne de første revisioner under strategien for efterfølgende revision vedrørende RP7. Hensigten med disse strategier er at vurdere udgifternes formelle rigtighed og give et grundlag for korrigerende foranstaltninger og inddrivelser.

| 5.39. | I 2009 blev stadig flere udgifter omfattet af efterfølgende revision, og forskningsgeneraldirektoraterne nåede det antal revisioner, der var fastsat som mål for dette år (
  figur 5.1
  ). Antallet af afsluttede revisioner steg fra 1 084 ved udgangen af 2008 til 1 905 ved udgangen af 2009. |
| --- | --- |

5.39.

I 2009 blev stadig flere udgifter omfattet af efterfølgende revision, og forskningsgeneraldirektoraterne nåede det antal revisioner, der var fastsat som mål for dette år (
  figur 5.1
  ). Antallet af afsluttede revisioner steg fra 1 084 ved udgangen af 2008 til 1 905 ved udgangen af 2009.

| 5.40. | Forskningsgeneraldirektoraterne har fortsat bestræbt sig på at sikre en konsekvent tilgang og effektiv samordning ved hjælp af fælles arbejdsgrupper og udvalg. Med indførelsen af nye it-redskaber i 2009 forventes samordningen at blive endnu mere effektiv. Det kræver en forstærket samordningsindsats at integrere Forvaltningsorganet for Forskning og Det Europæiske Forskningsråd i revisionsaktiviteterne, og det samme gælder opsplitningen af Generaldirektoratet for Energi og Transport i to generaldirektorater (7). |
| --- | --- |

5.40.

Forskningsgeneraldirektoraterne har fortsat bestræbt sig på at sikre en konsekvent tilgang og effektiv samordning ved hjælp af fælles arbejdsgrupper og udvalg. Med indførelsen af nye it-redskaber i 2009 forventes samordningen at blive endnu mere effektiv. Det kræver en forstærket samordningsindsats at integrere Forvaltningsorganet for Forskning og Det Europæiske Forskningsråd i revisionsaktiviteterne, og det samme gælder opsplitningen af Generaldirektoratet for Energi og Transport i to generaldirektorater (7).

| 5.40. | Kommissionen glæder sig over den positive vurdering af fremskridtene. Den er fuldt opmærksom på den nødvendige grad af samordning og handler i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

5.40.

Figur 5.1 —   Implementeringen af Kommissionens fælles strategi for efterfølgende revision (1)

Image

Systemer vedrørende inddrivelser og finansielle korrektioner

| 5.41. | I 2008 konstaterede Retten et betydeligt efterslæb med hensyn til gennemførelsen af finansielle korrektioner som følge af de efterfølgende revisioner. Selv om Kommissionen i 2009 inddrev et betydeligt større beløb vedrørende ikke-støtteberettigede omkostninger, steg de udestående beløb, der skal inddrives, tilsvarende og er nu på 31,5 millioner euro, eller næsten det tredobbelte (figur 5.2). |
| --- | --- |

5.41.

I 2008 konstaterede Retten et betydeligt efterslæb med hensyn til gennemførelsen af finansielle korrektioner som følge af de efterfølgende revisioner. Selv om Kommissionen i 2009 inddrev et betydeligt større beløb vedrørende ikke-støtteberettigede omkostninger, steg de udestående beløb, der skal inddrives, tilsvarende og er nu på 31,5 millioner euro, eller næsten det tredobbelte (figur 5.2).

| 5.41. | Der vil blive gjort en ekstra indsats for at forbedre den rettidige opfølgning af revisionsresultaterne.

  Inddrivelsen i forbindelse med gennemførelsen af revisionsstrategien er også blevet forenklet (15) for at lette byrden for både Kommissionen og støttemodtagerne.


  Resultatet af inddrivelsen er blevet væsentligt forbedret i 2009.


  De fleste finansielle korrektioner gennemføres ved at trække det skyldige beløb fra den næste betaling, hvilket er den mest omkostningseffektive inddrivelsesmetode. Eftersom betalingerne sædvanligvis foretages årligt, medfører dette en forsinkelse i forbindelse med inddrivelsen.


  Det større antal revisioner har flerdoblet antallet af projekter, der skal korrigeres eller justeres. |
| --- | --- |

5.41.

Inddrivelsen i forbindelse med gennemførelsen af revisionsstrategien er også blevet forenklet (15) for at lette byrden for både Kommissionen og støttemodtagerne.

Resultatet af inddrivelsen er blevet væsentligt forbedret i 2009.

De fleste finansielle korrektioner gennemføres ved at trække det skyldige beløb fra den næste betaling, hvilket er den mest omkostningseffektive inddrivelsesmetode. Eftersom betalingerne sædvanligvis foretages årligt, medfører dette en forsinkelse i forbindelse med inddrivelsen.

Det større antal revisioner har flerdoblet antallet af projekter, der skal korrigeres eller justeres.

Figur 5.2 —   Implementeringen af finansielle korrektioner efter revision (1)

Image

| 5.42. | I årsberetningen for 2008 (8) bemærkede Retten, at Kommissionen ikke havde iværksat nogen sanktioner til trods for, at et omfattende sanktionssystem var en af de vigtigste korrigerende foranstaltninger, der blev indført med RP6 i 2002 (9). I 2009 traf Kommissionen foranstaltninger til afhjælpning af situationen, og alle forskningsgeneraldirektoraterne undtagen GD TREN iværksatte sanktioner. Ved udgangen af 2009 havde Kommissionen i 34 tilfælde pålagt bøder til et beløb af 514 330 euro. |
| --- | --- |

5.42.

I årsberetningen for 2008 (8) bemærkede Retten, at Kommissionen ikke havde iværksat nogen sanktioner til trods for, at et omfattende sanktionssystem var en af de vigtigste korrigerende foranstaltninger, der blev indført med RP6 i 2002 (9). I 2009 traf Kommissionen foranstaltninger til afhjælpning af situationen, og alle forskningsgeneraldirektoraterne undtagen GD TREN iværksatte sanktioner. Ved udgangen af 2009 havde Kommissionen i 34 tilfælde pålagt bøder til et beløb af 514 330 euro.

| 5.42. | Siden oprettelsen af GD MOVE og GD ENER i midten af februar 2010 har disse generaldirektorater anvendt konventionalbod på samme måde som de øvrige forskningsgeneraldirektorater. |
| --- | --- |

5.42.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 5.43. | Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter og vedlagte erklæringer fra generaldirektørerne for GD RTD, GD INFSO og GD TREN. |
| --- | --- |

5.43.

Retten gennemgik de årlige aktivitetsrapporter og vedlagte erklæringer fra generaldirektørerne for GD RTD, GD INFSO og GD TREN.

| 5.44. | Resultaterne af gennemgangen af disse ledelsesudtalelser sammenfattes i
  bilag 5.3
  . Retten konstaterede, at generaldirektoraternes erklæringer og de årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

5.44.

Resultaterne af gennemgangen af disse ledelsesudtalelser sammenfattes i
  bilag 5.3
  . Retten konstaterede, at generaldirektoraternes erklæringer og de årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| 5.44. | Kommissionen glæder sig over Rettens positive vurdering af samtlige årlige aktivitetsrapporter, der er omhandlet i dette kapitel. |
| --- | --- |

5.44.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 5.45. | For gruppen af politikområder forskning, energi og transport konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

5.45.

For gruppen af politikområder forskning, energi og transport konkluderer Retten på grundlag af sin revision, at betalingerne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl.

| 5.45. | Kommissionen understreger, at Rettens resultater vedrørende fejlprocenten stemmer overens med resultaterne i det forgangne år, og at den mest sandsynlige fejlprocent for de politikområder, der er omhandlet i dette kapitel, ligger på mellem 2 % og 5 %.

  Disse resultater er i overensstemmelse med Kommissionens egne resultater. Den 26. maj 2010 vedtog Kommissionen en meddelelse (16), hvori den foreslår en acceptabel fejlrisiko inden for dette område (2-5 %). En DAS-fejlprocent omtrent midt i dette område ville efter Kommissionens opfattelse være acceptabel og berettiget. Er fejlprocenten højere, træffes der yderligere foranstaltninger for at reducere fejlprocenten gennem øget kontrol med fokus på de primære fejlårsager og under hensyntagen til udgifternes flerårige karakter. Denne fejlprocent bør gælde alle rammeprogrammer for forskning.


  Fejlprocenten vil kunne ændres i lyset af større ændringer i kontrolmiljøet, som vil påvirke DAS-fejlprocenten, navnlig de forenklingstiltag, der træder i kraft i forbindelse med det næste rammeprogram. |
| --- | --- |

5.45.

Disse resultater er i overensstemmelse med Kommissionens egne resultater. Den 26. maj 2010 vedtog Kommissionen en meddelelse (16), hvori den foreslår en acceptabel fejlrisiko inden for dette område (2-5 %). En DAS-fejlprocent omtrent midt i dette område ville efter Kommissionens opfattelse være acceptabel og berettiget. Er fejlprocenten højere, træffes der yderligere foranstaltninger for at reducere fejlprocenten gennem øget kontrol med fokus på de primære fejlårsager og under hensyntagen til udgifternes flerårige karakter. Denne fejlprocent bør gælde alle rammeprogrammer for forskning.

Fejlprocenten vil kunne ændres i lyset af større ændringer i kontrolmiljøet, som vil påvirke DAS-fejlprocenten, navnlig de forenklingstiltag, der træder i kraft i forbindelse med det næste rammeprogram.

| 5.46. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen af politikområder forskning, energi og transport er delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

5.46.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen af politikområder forskning, energi og transport er delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige.

| 5.47. | Disse resultater stemmer overens med resultaterne i de foregående år. Den største kilde til fejl i denne gruppe af politikområder er fortsat godtgørelse af overanmeldte personaleomkostninger og indirekte omkostninger til forskningsprojekter. |
| --- | --- |

5.47.

Disse resultater stemmer overens med resultaterne i de foregående år. Den største kilde til fejl i denne gruppe af politikområder er fortsat godtgørelse af overanmeldte personaleomkostninger og indirekte omkostninger til forskningsprojekter.

| 5.48. | I den sammenhæng erkendte Retten i årsberetningen for 2008 (10), at fejlniveauet for denne gruppe af politikområder i de senere år var reduceret takket være styrkelsen af de interne kontrolsystemer og forenklingen af reglerne for finansiering af forskningsprojekter. Retten noterer, at denne tendens fortsatte i 2009. Men der er risiko for, at den positive effekt af disse ændringer måske ikke vil fortsætte under RP7, navnlig på grund af de vanskeligheder, der er forbundet med iværksættelsen af den forudgående attestering af modtagernes omkostningsberegningsmetoder (jf. punkt 5.20 og 5.36). |
| --- | --- |

5.48.

I den sammenhæng erkendte Retten i årsberetningen for 2008 (10), at fejlniveauet for denne gruppe af politikområder i de senere år var reduceret takket være styrkelsen af de interne kontrolsystemer og forenklingen af reglerne for finansiering af forskningsprojekter. Retten noterer, at denne tendens fortsatte i 2009. Men der er risiko for, at den positive effekt af disse ændringer måske ikke vil fortsætte under RP7, navnlig på grund af de vanskeligheder, der er forbundet med iværksættelsen af den forudgående attestering af modtagernes omkostningsberegningsmetoder (jf. punkt 5.20 og 5.36).

| 5.48. | Kommissionen glæder sig over den positive udvikling, som Retten har noteret. Kommissionen understreger, at ændringerne i kravene vedrørende revisionsattester er blevet indført for at forenkle og lette støttemodtagernes deltagelse.

  Den erkender den begrænsede succes med den forudgående godkendelse af metoderne, men påpeger samtidig, at indførelsen af hele rækken af interne kontrolforanstaltninger, herunder revisionsstrategien under RP7, vil sikre de rette betingelser for en forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

5.48.

Den erkender den begrænsede succes med den forudgående godkendelse af metoderne, men påpeger samtidig, at indførelsen af hele rækken af interne kontrolforanstaltninger, herunder revisionsstrategien under RP7, vil sikre de rette betingelser for en forsvarlig økonomisk forvaltning.

| 5.49. | Retten opfordrer Kommissionen til fortsat at bestræbe sig på at sikre, at kontrolsystemerne er effektive, og at de anvendes strengt. Inden for rammerne af det nuværende retsgrundlag bør Kommissionen: |
| --- | --- |

5.49.

Retten opfordrer Kommissionen til fortsat at bestræbe sig på at sikre, at kontrolsystemerne er effektive, og at de anvendes strengt. Inden for rammerne af det nuværende retsgrundlag bør Kommissionen:

| 5.49. | Kommissionens primære mål er på effektiv vis at opfylde målsætningerne for forskningspolitikken og samtidig sikre en passende kontrol med gennemførelsen af denne del af budgettet. |
| --- | --- |

5.49.

| a) | sørge for, at de uafhængige revisorer, som ukorrekt har attesteret omkostningsanmeldelser, gøres opmærksom på de støtteberettigelseskriterier, der gælder for anmeldte omkostninger |
| --- | --- |

a)

sørge for, at de uafhængige revisorer, som ukorrekt har attesteret omkostningsanmeldelser, gøres opmærksom på de støtteberettigelseskriterier, der gælder for anmeldte omkostninger

| a) | Kommissionen fører en politik, hvor den aktivt giver støttemodtagerne feedback på resultaterne af de efterfølgende revisioner for at sikre, at revisorernes arbejde med at udstede revisionsattester — om nødvendigt — forbedres. I den henseende anmodes alle støttemodtagere i løbet af revisionen om at informere den attesterende revisor om væsentlige revisionsresultater. Kommissionen bemærker imidlertid, at den primære årsag, der nævnes i Rettens bemærkninger, ikke i så høj grad vedrører udformningen af eller konceptet med revisionsattesten, men snarere de forholdsvist komplekse regler, som Retten med rette henviser til under punkt 5.16. Denne iboende kompleksitet påvirker det arbejde, der udføres af de eksterne revisorer, som støttemodtagerne har givet bemyndigelse til at udstede revisionsattester. Det forventes i forbindelse med RP7, at andelen af fejl, som skyldes denne form for fejlfortolkning, vil falde betydeligt takket være anvendelsen af aftalte procedurer. |
| --- | --- |

a)

| b) | se på, hvordan ordningen med godkendelse af modtagernes omkostningsberegningsmetoder fungerer |
| --- | --- |

b)

se på, hvordan ordningen med godkendelse af modtagernes omkostningsberegningsmetoder fungerer

| b) | Ordningen med godkendelse af metoden er kun tilsigtet modtagere af flere tilskud. De støtteberettigelseskriterier, der gælder for denne ordning, blev revideret i november 2008 og offentliggjort i den finansielle vejledning for RP7.

  Kommissionen tog for nylig initiativ til at gøre den forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger mere attraktiv og fremsatte sine synspunkter hertil i sin meddelelse af 24. april 2010 om forenkling og i sit forslag til en treårig revision af finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil, som blev vedtaget den 28. maj 2010. Der kunne opnås en reel forenkling ved at godkende de metoder, der anvendes som sædvanlig regnskabspraksis, så længe de er baseret på de faktiske personaleomkostninger, der er opført i regnskaberne. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen tog for nylig initiativ til at gøre den forudgående godkendelse af modtagernes metoder til beregning af omkostninger mere attraktiv og fremsatte sine synspunkter hertil i sin meddelelse af 24. april 2010 om forenkling og i sit forslag til en treårig revision af finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil, som blev vedtaget den 28. maj 2010. Der kunne opnås en reel forenkling ved at godkende de metoder, der anvendes som sædvanlig regnskabspraksis, så længe de er baseret på de faktiske personaleomkostninger, der er opført i regnskaberne.

| c) | nedbringe puklen af uberettiget udbetalte beløb, der skal inddrives, og, hvor det er nødvendigt, pålægge sanktioner. |
| --- | --- |

c)

nedbringe puklen af uberettiget udbetalte beløb, der skal inddrives, og, hvor det er nødvendigt, pålægge sanktioner.

| c) | Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser for at forbedre den rettidige opfølgning af revisionsresultaterne og fortsat anvende sine retningslinjer for anvendelse af konventionalbod. Desuden indeholder den meddelelse om forenkling af inddrivelsen, som blev vedtaget den 15. december 2009, foranstaltninger, der skal forbedre resultaterne af inddrivelsen. |
| --- | --- |

c)

| 5.50. | Forskningsrammeprogrammerne har udviklet sig til komplicerede finansieringsmekanismer, som Kommissionen har opbygget tilsvarende tunge forvaltnings- og kontrolsystemer til. Selv om det underliggende princip for anvendelsen af EU-midler også fremover skal være regnskabspligt og ansvarlighed, er det klart, at der fortsat er mulighed for yderligere forenkling af reglerne for finansiering af forskning. |
| --- | --- |

5.50.

Forskningsrammeprogrammerne har udviklet sig til komplicerede finansieringsmekanismer, som Kommissionen har opbygget tilsvarende tunge forvaltnings- og kontrolsystemer til. Selv om det underliggende princip for anvendelsen af EU-midler også fremover skal være regnskabspligt og ansvarlighed, er det klart, at der fortsat er mulighed for yderligere forenkling af reglerne for finansiering af forskning.

| 5.50. | Kommissionen er helt enig og henviser til den kurs, der afstikkes i dens seneste meddelelser »Forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning« og »Mere eller mindre kontrol? Den rette balance mellem de administrative kontrolomkostninger og fejlrisikoen«. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51. | Retten glæder sig derfor over den meddelelse, som Kommissionen for nylig har udsendt (11), og som angiver yderligere muligheder for forenklinger af EU’s regelsæt og procedurer for forskningsstøtte både for RP7 og for fremtidige rammeprogrammer. Kommissionens meddelelse bør danne grundlag for drøftelser med alle relevante interessenter og føre til en gennemgribende revision af forvaltnings- og kontrolsystemerne for EU’s forskningsstøtte. |
| --- | --- |

5.51.

Retten glæder sig derfor over den meddelelse, som Kommissionen for nylig har udsendt (11), og som angiver yderligere muligheder for forenklinger af EU’s regelsæt og procedurer for forskningsstøtte både for RP7 og for fremtidige rammeprogrammer. Kommissionens meddelelse bør danne grundlag for drøftelser med alle relevante interessenter og føre til en gennemgribende revision af forvaltnings- og kontrolsystemerne for EU’s forskningsstøtte.

| 5.51. | Den fulde effekt af disse forenklinger vil hovedsageligt vise sig i forbindelse med det næste rammeprogram. Indtil forenklingerne er gennemført, er Kommissionen nødt til at tage hånd om de problemer, der er forårsaget af de komplicerede kriterier for støtteberettigelse. Den 26. maj 2010 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den foreslår en acceptabel fejlrisiko inden for området 2-5 % (17). Det acceptable risikoniveau er fastsat ved at holde kontrollernes omkostningseffektivitet op mod et rimeligt og acceptabelt restfejlniveau. |
| --- | --- |

5.51.

| 5.52. | En forenkling og tydeliggørelse af regler og procedurer kan ikke blot mindske omfanget af fejl og give øget sikkerhed med hensyn til udgifternes formelle rigtighed, men vil også gøre det nemmere for forskerne at deltage i rammeprogrammerne og sikre, at målene for EU’s forskningspolitik lettere vil kunne nås. |
| --- | --- |

5.52.

En forenkling og tydeliggørelse af regler og procedurer kan ikke blot mindske omfanget af fejl og give øget sikkerhed med hensyn til udgifternes formelle rigtighed, men vil også gøre det nemmere for forskerne at deltage i rammeprogrammerne og sikre, at målene for EU’s forskningspolitik lettere vil kunne nås.

| 5.53. | I
  bilag 5.4
  . følges der kort op på tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

5.53.

I
  bilag 5.4
  . følges der kort op på tidligere bemærkninger.

EU-FÆLLESFORETAGENDER

| 5.54. | Der redegøres for revisionen af EU-fællesforetagenderne i særlige årsberetninger, som offentliggøres særskilt. |
| --- | --- |

5.54.

Der redegøres for revisionen af EU-fællesforetagenderne i særlige årsberetninger, som offentliggøres særskilt.

| 5.55. | I 2009 afgav Retten erklæringer uden forbehold om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed for fællesforetagenderne i gruppen af politikområder forskning, energi og transport (jf. punkt 5.10 og 5.13). |
| --- | --- |

5.55.

I 2009 afgav Retten erklæringer uden forbehold om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed for fællesforetagenderne i gruppen af politikområder forskning, energi og transport (jf. punkt 5.10 og 5.13).

| 5.56. | Selv om der blev afgivet erklæringer uden forbehold for fællesforetagenderne, har Retten understreget, at det er nødvendigt, at fællesforetagenderne opbygger robuste og dækkende interne kontrolsystemer. |
| --- | --- |

5.56.

Selv om der blev afgivet erklæringer uden forbehold for fællesforetagenderne, har Retten understreget, at det er nødvendigt, at fællesforetagenderne opbygger robuste og dækkende interne kontrolsystemer.

| 5.56. | Kommissionen fører tilsyn med gennemførelsen af de handlingsplaner, som fællesforetagenderne har udarbejdet for at sikre en optimal udnyttelse af deres interne kontrolsystemer. |
| --- | --- |

5.56.

| 5.57. | Retten har også udsendt udtalelser om de finansielle bestemmelser for SESAR-fællesforetagendet og fællesforetagendet for fusionsenergiudvikling (12). Retten fremsatte flere bemærkninger med henblik på at styrke de finansielle rammer for fællesforetagenderne og sikre, at de stemmer overens med finansforordningen vedrørende EU’s almindelige budget og med EU’organernes rammefinansforordning. Retten påpegede også, at der i de finansielle bestemmelser, som fællesforetagenderne har vedtaget, ikke er nogen passende bestemmelse vedrørende Kommissionens interne revisionstjenstes beføjelser til at udføre revision i fællesforetagenderne. |
| --- | --- |

5.57.

Retten har også udsendt udtalelser om de finansielle bestemmelser for SESAR-fællesforetagendet og fællesforetagendet for fusionsenergiudvikling (12). Retten fremsatte flere bemærkninger med henblik på at styrke de finansielle rammer for fællesforetagenderne og sikre, at de stemmer overens med finansforordningen vedrørende EU’s almindelige budget og med EU’organernes rammefinansforordning. Retten påpegede også, at der i de finansielle bestemmelser, som fællesforetagenderne har vedtaget, ikke er nogen passende bestemmelse vedrørende Kommissionens interne revisionstjenstes beføjelser til at udføre revision i fællesforetagenderne.

| 5.57. | Kommissionen deler Rettens holdning om, at Kommissionens interne revisionstjeneste burde have de samme beføjelser over organer, der er oprettet af EU, er juridiske personer og modtager støtte fra budgettet i henhold til artikel 185, stk. 3, i den almindelige finansforordning, som den har over Kommissionens tjenestegrene. |
| --- | --- |

5.57.

---

(1)  Fællesforetagendet »Energi fra Fusion« (forvalter Euratoms bidrag til ITER-faciliteten nuklear fusion), fællesforetagendet om innovativ medicin (mere produktiv og effektiv lægemiddeludvikling), fællesforetagendet Clean Sky (udvikling af rene lufttransportteknologier) og Artemisfællesforetagendet (udvikling af indlejrede databehandlingssystemer).

(2)  RP6: 27, RP7: 1, Kul- og stålforskningsfonden: 1, Media-2007-programmet: 1.

(3)  Årsberetningen 2008, punkt 7.21 til 7.24.

(4)  Kapitel 8, punkt 8.19 og 8.20.

(5)  Kommissionens afgørelse af 23.6.2009 (K(2009) 4705).

(6)  KOM (2010) 187 af 24. april 2010 om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning.

(7)  Siden februar 2010 er GD TREN blevet delt i GD for Mobilitet og Transport (GD MOVE) og GD Energi.

(8)  Punkt 7.39.

(9)  Artikel 20 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2321/2002 (EFT L 355 af 30.12.2002, s. 23).

(10)  Punkt 7.42.

(11)  KOM(2010) 187.

(12)  Udtalelse nr. 4/2008 om finansforordningen for det europæiske fællesforetagende for ITER og fusionsenergiudvikling (Fusion for Energy) og udtalelse nr. 2/2010 om SESAR-fællesforetagendets finansielle bestemmelser.

(13)  KOM(2010) 187 af 29.4.2010.

(14)  KOM(2010) 261 af 26.5.2010.

(15)  SEK(2009) 1720 af 15.12.2009.

(16)  KOM(2010) 261 af 26.5.2010.

(17)  KOM(2010) 261.

(18)  Revisionen af administrationsudgifterne behandles i kapitel 9.

(19)  Forskuddene til syvende rammeprogram (2007-2013) beløb sig til 2 101 million euro.

(20)  De mellemliggende/endelige betalinger til syvende rammeprogram (2007-2013) og sjette rammeprogram (2002-2006) beløb sig til henholdsvis 1 585 millioner euro og 1 800 millioner euro.

Kilde: Den Europæiske Unions årsregnskab for 2009.

BILAG 5.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE FORSKNING, ENERGI OG TRANSPORT

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| RP6 | RP7 | TEN | Andet | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG SAMMENSÆTNING |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| Forskud | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| TESTRESULTATER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, der ikke er behæftet med fejl | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Fejlbehæftede transaktioner | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Analyse pr. udgiftstype |
| Forskud | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Mellemliggende/endelige betalinger/Andet | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Analyse pr. fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Kvantificerbare fejl | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| vedrørende: | Støtteberettigelse | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| Forekomst | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| Nøjagtighed | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % til 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

RP6

RP7

TEN

Andet

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG SAMMENSÆTNING

Transaktioner i alt (bestående af):

35

71

16

28

150

150

180

Forskud

0

58

9

19

86

82

59

Mellemliggende/endelige betalinger

35

13

7

9

64

68

121

TESTRESULTATER

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, der ikke er behæftet med fejl

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Fejlbehæftede transaktioner

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER

(i % og antal transaktioner)

Analyse pr. udgiftstype

Forskud

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Mellemliggende/endelige betalinger/Andet

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Analyse pr. fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Kvantificerbare fejl

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

vedrørende:

Støtteberettigelse

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

Forekomst

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

Nøjagtighed

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent:

< 2 %

2 % til 5 %

X

X

X

> 5 %

BILAG 5.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE FORSKNING, ENERGI OG TRANSPORT

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| Ordning | Skrivebordskontrol før udbetaling | Revisionspåtegning | Efterfølgende finansielle revisioner | Iværksættelse af finansielle korrektioner | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forskningsrammeprogrammerne | | | | | |

Ordning

Skrivebordskontrol før udbetaling

Revisionspåtegning

Efterfølgende finansielle revisioner

Iværksættelse af finansielle korrektioner

Samlet vurdering

Forskningsrammeprogrammerne

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvist effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Effektive

Delvist effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

BILAG 5.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER VEDRØRENDE FORSKNING, ENERGI OG TRANSPORT

| De vigtigste af de berørte GD'er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af systemernes pålidelighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RTD | Med forbehold | Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed under sjette rammeprogram for forskning (RP6) | Forbeholdet skyldes, at generaldirektoratet har vurderet, at frekvensen af resterende fejl i omkostningsanmeldelserne under RP6, er over 2 %. Forbeholdet stemmer overens med Rettens resultater, som viser, at systemerne til overvågning og kontrol af forskningsbetalinger er delvist effektive, og at udgifterne er behæftet med væsentlige fejl.
  Med hensyn til omkostningsanmeldelserne under RP7 vurderes det, at det beløb, der står på spil i 2009, ikke er væsentligt, og der tages derfor ikke forbehold. GD RTD gør dog i sin årlige aktivitetsrapport opmærksom på, at omkostningsanmeldelserne under RP7 formentlig vil være behæftet med væsentlige fejl fra 2010. | A |
| INFSO | Med forbehold | Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed under sjette rammeprogram for forskning (RP6) | Forbeholdet skyldes, at generaldirektoratet har vurderet, at frekvensen af resterende fejl i omkostningsanmeldelserne under RP6, er over 2 %. Forbeholdet stemmer overens med Rettens resultater, som viser, at systemerne til overvågning og kontrol af forskningsbetalinger er delvist effektive, og at udgifterne er behæftet med væsentlige fejl.
  Med hensyn til omkostningsanmeldelserne under RP7 vurderer GD INFSO, at det beløb, der står på spil, ikke er væsentligt i 2009, og der tages derfor ikke forbehold. Retten har dog noteret sig, at der potentielt vil være en væsentlig fejlforekomst i omkostningsanmeldelserne under RP7 fra 2010. | A |
| TREN | Med forbehold | Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed under sjette rammeprogram for forskning (RP6). | Forbeholdet skyldes, at generaldirektoratet har vurderet, at frekvensen af resterende fejl i omkostningsanmeldelserne under RP6, er over 2 %. Forbeholdet stemmer overens med Rettens resultater, som viser, at systemerne til overvågning og kontrol af forskningsbetalinger er delvist effektive, og at udgifterne er behæftet med væsentlige fejl.
  GD TREN vurderer, at det beløb, der står på spil, ikke er væsentligt i 2009, og derfor tages der ikke forbehold. Retten har dog noteret sig, at der potentielt vil være en væsentlig fejlforekomst i omkostningsanmeldelserne under RP7 fra 2010. | A |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed. |

De vigtigste af de berørte GD'er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af systemernes pålidelighed

RTD

Med forbehold

Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed under sjette rammeprogram for forskning (RP6)

Forbeholdet skyldes, at generaldirektoratet har vurderet, at frekvensen af resterende fejl i omkostningsanmeldelserne under RP6, er over 2 %. Forbeholdet stemmer overens med Rettens resultater, som viser, at systemerne til overvågning og kontrol af forskningsbetalinger er delvist effektive, og at udgifterne er behæftet med væsentlige fejl.

Med hensyn til omkostningsanmeldelserne under RP7 vurderes det, at det beløb, der står på spil i 2009, ikke er væsentligt, og der tages derfor ikke forbehold. GD RTD gør dog i sin årlige aktivitetsrapport opmærksom på, at omkostningsanmeldelserne under RP7 formentlig vil være behæftet med væsentlige fejl fra 2010.

A

INFSO

Med forbehold

Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed under sjette rammeprogram for forskning (RP6)

Forbeholdet skyldes, at generaldirektoratet har vurderet, at frekvensen af resterende fejl i omkostningsanmeldelserne under RP6, er over 2 %. Forbeholdet stemmer overens med Rettens resultater, som viser, at systemerne til overvågning og kontrol af forskningsbetalinger er delvist effektive, og at udgifterne er behæftet med væsentlige fejl.

Med hensyn til omkostningsanmeldelserne under RP7 vurderer GD INFSO, at det beløb, der står på spil, ikke er væsentligt i 2009, og der tages derfor ikke forbehold. Retten har dog noteret sig, at der potentielt vil være en væsentlig fejlforekomst i omkostningsanmeldelserne under RP7 fra 2010.

A

TREN

Med forbehold

Frekvensen af resterende fejl med hensyn til omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed under sjette rammeprogram for forskning (RP6).

Forbeholdet skyldes, at generaldirektoratet har vurderet, at frekvensen af resterende fejl i omkostningsanmeldelserne under RP6, er over 2 %. Forbeholdet stemmer overens med Rettens resultater, som viser, at systemerne til overvågning og kontrol af forskningsbetalinger er delvist effektive, og at udgifterne er behæftet med væsentlige fejl.

GD TREN vurderer, at det beløb, der står på spil, ikke er væsentligt i 2009, og derfor tages der ikke forbehold. Retten har dog noteret sig, at der potentielt vil være en væsentlig fejlforekomst i omkostningsanmeldelserne under RP7 fra 2010.

A

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltning i relation til formel rigtighed.

BILAG 5.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE FORSKNING; ENERGI OG TRANSPORT

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Revisionserklæringen for 2007 og for 2008 |
| I 2007 og 2008 konstaterede Retten væsentlige fejl i 83 af de reviderede transaktioner. De vigtigste fejltyper var: de støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger var anmeldt for højt, der var anmeldt andre omkostninger, der ikke var støtteberettigede, de anmeldte omkostninger var ikke tilstrækkeligt dokumenteret, der var anmeldt budgetterede beløb i stedet for faktiske omkostninger, og der var anmeldt omkostninger, der ikke kunne tilskrives projektet.
  (Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 7.14-7.15. Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 7.11-7.15). | I 12 tilfælde har Kommissionen konkluderet, at det ikke er nødvendigt at træffe korrigerende foranstaltninger til udbedring af de fejl, Retten har konstateret.
  I 56 tilfælde har Kommissionen foretaget finansielle korrektioner.
  I 14 tilfælde har Kommissionen indledt korrigerende foranstaltninger, som endnu ikke er afsluttet.
  I ét tilfælde er der endnu ikke indledt korrigerende foranstaltninger. | Gennemførelsen af korrigerende foranstaltninger har i fem tilfælde været væsentligt forsinket, men Kommissionen har generelt truffet passende foranstaltninger i rette tid for at følge op på Rettens bemærkninger. | |
| 2.   Kommissionens betalinger var forsinkede |
| Kommissionens betalinger til modtagerne har været unødigt forsinkede, selv om Retten i 2008 bemærkede, at Kommissionen gjorde betydelige fremskridt med hensyn til at reducere forsinkelserne i betalingerne.
  I 2007 konstaterede Retten forsinkede betalinger i forbindelse med 30 af de 180 reviderede betalinger (dvs. 17 %).
  I 2008 konstaterede Retten færre forsinkede betalinger: 12 tilfælde ud af de 150 reviderede betalinger (dvs. 8 %).
  I 2009 konstaterede Retten forsinkede betalinger i forbindelse med 10 ud af 150 reviderede betalinger (dvs. 7 %).
  (Årsberetningen for 2007, bilag 7.2. Årsberetningen for 2008, punkt 7.16). | Kommissionen har forbedret tilsynet med forsinkelserne, tilpasset sine it-redskaber og strømlinet procedurerne. Den administrative forvaltning af betalingerne er i stigende grad blevet delegeret til forvaltningsagenturer for forskning. | Kommissionen har igen opnået det forbedrede præstationsniveau, Retten noterede sig i 2008. Der var væsentlige forbedringer med hensyn til betalinger til eksperter, men der er brug for en yderligere indsats for at reducere betalingsforsinkelserne i forbindelse med forskningstilskud, hvor 30 % af betalingerne var forsinkede i 2009. | Kommissionen glæder sig over, at Retten anerkender de foreløbige fremskridt. Kommissionen er indstillet på at fortsætte bestræbelserne for at forbedre sine resultater yderligere. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   Revisionserklæringen for 2007 og for 2008

I 2007 og 2008 konstaterede Retten væsentlige fejl i 83 af de reviderede transaktioner. De vigtigste fejltyper var: de støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger var anmeldt for højt, der var anmeldt andre omkostninger, der ikke var støtteberettigede, de anmeldte omkostninger var ikke tilstrækkeligt dokumenteret, der var anmeldt budgetterede beløb i stedet for faktiske omkostninger, og der var anmeldt omkostninger, der ikke kunne tilskrives projektet.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 7.14-7.15. Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 7.11-7.15).

I 12 tilfælde har Kommissionen konkluderet, at det ikke er nødvendigt at træffe korrigerende foranstaltninger til udbedring af de fejl, Retten har konstateret.

I 56 tilfælde har Kommissionen foretaget finansielle korrektioner.

I 14 tilfælde har Kommissionen indledt korrigerende foranstaltninger, som endnu ikke er afsluttet.

I ét tilfælde er der endnu ikke indledt korrigerende foranstaltninger.

Gennemførelsen af korrigerende foranstaltninger har i fem tilfælde været væsentligt forsinket, men Kommissionen har generelt truffet passende foranstaltninger i rette tid for at følge op på Rettens bemærkninger.

2.   Kommissionens betalinger var forsinkede

Kommissionens betalinger til modtagerne har været unødigt forsinkede, selv om Retten i 2008 bemærkede, at Kommissionen gjorde betydelige fremskridt med hensyn til at reducere forsinkelserne i betalingerne.

I 2007 konstaterede Retten forsinkede betalinger i forbindelse med 30 af de 180 reviderede betalinger (dvs. 17 %).

I 2008 konstaterede Retten færre forsinkede betalinger: 12 tilfælde ud af de 150 reviderede betalinger (dvs. 8 %).

I 2009 konstaterede Retten forsinkede betalinger i forbindelse med 10 ud af 150 reviderede betalinger (dvs. 7 %).

(Årsberetningen for 2007, bilag 7.2. Årsberetningen for 2008, punkt 7.16).

Kommissionen har forbedret tilsynet med forsinkelserne, tilpasset sine it-redskaber og strømlinet procedurerne. Den administrative forvaltning af betalingerne er i stigende grad blevet delegeret til forvaltningsagenturer for forskning.

Kommissionen har igen opnået det forbedrede præstationsniveau, Retten noterede sig i 2008. Der var væsentlige forbedringer med hensyn til betalinger til eksperter, men der er brug for en yderligere indsats for at reducere betalingsforsinkelserne i forbindelse med forskningstilskud, hvor 30 % af betalingerne var forsinkede i 2009.

Kommissionen glæder sig over, at Retten anerkender de foreløbige fremskridt. Kommissionen er indstillet på at fortsætte bestræbelserne for at forbedre sine resultater yderligere.

---

KAPITEL 6

Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

Opfølgning af særberetning nr. 3/2006 om den humanitære bistand efter tsunamien

Indledning

Opfølgning af anbefalingerne

Konklusioner

Opfølgning af særberetning nr. 6/2006 om miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde

Indledning

Opfølgning af anbefalingerne

Konklusioner

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19 — Eksterne forbindelser, 21 — Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22 — Udvidelse og 23 — Humanitær bistand. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i
  tabel 6.1. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19 — Eksterne forbindelser, 21 — Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22 — Udvidelse og 23 — Humanitær bistand. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i
  tabel 6.1.

Tabel 6.1 —   Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse — centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget-afsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger i 2009 | Forvaltningsmåde |
| 19 | Eksterne forbindelser | Administrative udgifter | 415 | Direkte central forvaltning |
| Multilaterale forbindelser, samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl samt generelle eksterne forbindelser | 60 | Direkte central forvaltning |
| Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik | 316 | Indirekte central forvaltning (16)/fælles forvaltning |
| Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) | 123 | Direkte central forvaltning |
| Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande | 16 | Direkte central forvaltning |
| Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden | 215 | Direkte central forvaltning |
| Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland | 1 469 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning |
| Forbindelser med Latinamerika | 308 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning |
| Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten | 727 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning |
| Politisk strategi og koordination | 24 | Direkte central forvaltning |
| | 3 673 | |
| 21 | Udvikling og forbindelser med AVS-lande | Administrative udgifter | 349 | Direkte central forvaltning |
| Fødevaresikkerhed | 673 | Direkte central forvaltning |
| Ikke-statslige udviklingsaktører | 181 | Direkte central forvaltning |
| Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi | 81 | Direkte central forvaltning |
| Menneskelig og social udvikling | 113 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning |
| Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) | 256 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning |
| Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer | 30 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering | 15 | Direkte central forvaltning |
| | 1 698 | |
| 22 | Udvidelse | Administrative udgifter | 91 | Direkte central forvaltning |
| Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi | 1 165 | Direkte central forvaltning/indirekte forvaltning/decentral forvaltning |
| Finansiel støtte efter tiltrædelsen | 43 | Direkte central forvaltning/decentral forvaltning |
| Informations- og kommunikationsstrategi | 9 | Direkte central forvaltning |
| | 1 308 | |
| 23 | Humanitær bistand | Administrative udgifter | 28 | Direkte central forvaltning |
| Humanitær bistand | 772 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning |
| | 800 | |
| Administrative udgifter i alt (17) | 883 | |
| Aktionsudgifter i alt (bestående af) | 6 596 | |
| — | forskud |

(millioner euro)

Budget-afsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger i 2009

Forvaltningsmåde

19

Eksterne forbindelser

Administrative udgifter

415

Direkte central forvaltning

Multilaterale forbindelser, samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl samt generelle eksterne forbindelser

60

Direkte central forvaltning

Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

316

Indirekte central forvaltning (16)/fælles forvaltning

Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR)

123

Direkte central forvaltning

Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande

16

Direkte central forvaltning

Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden

215

Direkte central forvaltning

Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland

1 469

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning

Forbindelser med Latinamerika

308

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning

Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten

727

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning

Politisk strategi og koordination

24

Direkte central forvaltning

3 673

21

Udvikling og forbindelser med AVS-lande

Administrative udgifter

349

Direkte central forvaltning

Fødevaresikkerhed

673

Direkte central forvaltning

Ikke-statslige udviklingsaktører

181

Direkte central forvaltning

Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi

81

Direkte central forvaltning

Menneskelig og social udvikling

113

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning

Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS)

256

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning

Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer

30

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering

15

Direkte central forvaltning

1 698

22

Udvidelse

Administrative udgifter

91

Direkte central forvaltning

Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi

1 165

Direkte central forvaltning/indirekte forvaltning/decentral forvaltning

Finansiel støtte efter tiltrædelsen

43

Direkte central forvaltning/decentral forvaltning

Informations- og kommunikationsstrategi

9

Direkte central forvaltning

1 308

23

Humanitær bistand

Administrative udgifter

28

Direkte central forvaltning

Humanitær bistand

772

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning

800

Administrative udgifter i alt (17)

883

Aktionsudgifter i alt (bestående af)

6 596

—

4 079

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

2 517

Årets betalinger i alt

7 479

Årets forpligtelser i alt

8 463

Kilde: Årsregnskab 2009.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 6.2. | Udgifterne under Eksterne forbindelser og Udvikling forvaltes af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) samt af Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX). Udgifterne under Udvidelse forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG), og udgifterne under Humanitær bistand, herunder fødevarebistand, forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO). |
| --- | --- |

6.2.

Udgifterne under Eksterne forbindelser og Udvikling forvaltes af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) samt af Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX). Udgifterne under Udvidelse forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG), og udgifterne under Humanitær bistand, herunder fødevarebistand, forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO).

EuropeAid

| 6.3. | EuropeAid forvalter blandt andet udgifter til:






  a) | finansiel og teknisk bistand til samt økonomisk samarbejde med lande i Asien og Latinamerika |
| --- | --- | --- |

6.3.

EuropeAid forvalter blandt andet udgifter til:

a)

finansiel og teknisk bistand til samt økonomisk samarbejde med lande i Asien og Latinamerika

| b) | den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland |
| --- | --- |

b)

den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland

| c) | temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder. |
| --- | --- |

c)

temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder.

| 6.4. | Hovedparten af udgifterne forvaltes ved central forvaltning, som varetages direkte af Kommissionens tjenestegrene enten centralt i Kommissionens hovedsæde eller i EU-delegationerne (2) i de pågældende tredjelande. Bistand ydet gennem internationale organisationer forvaltes ved fælles forvaltning. |
| --- | --- |

6.4.

Hovedparten af udgifterne forvaltes ved central forvaltning, som varetages direkte af Kommissionens tjenestegrene enten centralt i Kommissionens hovedsæde eller i EU-delegationerne (2) i de pågældende tredjelande. Bistand ydet gennem internationale organisationer forvaltes ved fælles forvaltning.

| 6.5. | De fleste af betalingerne er enten forskud eller mellemliggende betalinger, mens endelige betalinger ikke udgør mere end 20 % af årets udgifter. |
| --- | --- |

6.5.

De fleste af betalingerne er enten forskud eller mellemliggende betalinger, mens endelige betalinger ikke udgør mere end 20 % af årets udgifter.

| 6.6. | Risikoen for, at betalingerne ikke er formelt rigtige, er generelt større i forbindelse med endelige betalinger end i forbindelse med forskud og mellemliggende betalinger. Ved de to sidstnævnte skal der normalt kun opfyldes et begrænset antal betingelser, mens endelige betalinger normalt er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt. |
| --- | --- |

6.6.

Risikoen for, at betalingerne ikke er formelt rigtige, er generelt større i forbindelse med endelige betalinger end i forbindelse med forskud og mellemliggende betalinger. Ved de to sidstnævnte skal der normalt kun opfyldes et begrænset antal betingelser, mens endelige betalinger normalt er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt.

| 6.7. | Udviklingsprojekterne er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og erfaring. For at være berettigede til EU-støtte skal projekterne overholde komplekse regler, herunder udbuds- og ordretildelingsprocedurer. |
| --- | --- |

6.7.

Udviklingsprojekterne er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og erfaring. For at være berettigede til EU-støtte skal projekterne overholde komplekse regler, herunder udbuds- og ordretildelingsprocedurer.

GD RELEX

| 6.8. | De udgifter, der forvaltes af GD RELEX, vedrører hovedsagelig aktioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), stabilitetsinstrumentet og instrumentet for industrialiserede lande (ICI). De vigtigste mål er: fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, styrkelse af den internationale sikkerhed og fremme af EU's interesser over for de vigtigste industri- og højindkomstpartnere med hensyn til udenrigspolitik, økonomisk integration og globale spørgsmål. |
| --- | --- |

6.8.

De udgifter, der forvaltes af GD RELEX, vedrører hovedsagelig aktioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), stabilitetsinstrumentet og instrumentet for industrialiserede lande (ICI). De vigtigste mål er: fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, styrkelse af den internationale sikkerhed og fremme af EU's interesser over for de vigtigste industri- og højindkomstpartnere med hensyn til udenrigspolitik, økonomisk integration og globale spørgsmål.

| 6.8. | I forbindelse med de fleste af foranstaltningerne under stabilitetsinstrumentet drejer det sig om at reagere på krisesituationer eller begyndende kriser samt kapacitetsopbygning før og efter en krise. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Følgende forvaltningsmåder anvendes:






  a) | indirekte central forvaltning eller fælles forvaltning med internationale organisationer, når det gælder den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik |
| --- | --- | --- |

6.9.

Følgende forvaltningsmåder anvendes:

a)

indirekte central forvaltning eller fælles forvaltning med internationale organisationer, når det gælder den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

| b) | direkte central forvaltning, når det gælder forbindelserne og samarbejdet med industrialiserede tredjelande (instrumentet for industrialiserede lande) |
| --- | --- |

b)

direkte central forvaltning, når det gælder forbindelserne og samarbejdet med industrialiserede tredjelande (instrumentet for industrialiserede lande)

| c) | direkte central og fælles forvaltning, når det gælder krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden (stabilitetsinstrumentet). Projekterne gennemføres enten af hovedsædet eller af delegationerne. |
| --- | --- |

c)

direkte central og fælles forvaltning, når det gælder krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden (stabilitetsinstrumentet). Projekterne gennemføres enten af hovedsædet eller af delegationerne.

| 6.10. | Med hensyn til FUSP vedrører udgifterne hovedsagelig gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) ved hjælp af civile missioner, som iværksættes i forskellige lande og områder, der normalt er præget af høj politisk risiko og ustabilitet. Lignende risici gør sig gældende med hensyn til stabilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

6.10.

Med hensyn til FUSP vedrører udgifterne hovedsagelig gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) ved hjælp af civile missioner, som iværksættes i forskellige lande og områder, der normalt er præget af høj politisk risiko og ustabilitet. Lignende risici gør sig gældende med hensyn til stabilitetsinstrumentet.

| 6.10. | I tilfælde, hvor et ustabilt politisk miljø skaber en øget risiko, iværksættes der foranstaltninger, der skal afbøde på situationen såsom efterfølgende kontrolmissioner, der gennemføres af hovedsædet eller delegationerne ud over de obligatoriske eksterne revisioner, som støttemodtagerne sikrer inden for rammerne af deres kontraktmæssige forpligtelser. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Ligesom i EuropeAid er hovedparten af de udgifter, der forvaltes af GD RELEX, enten forskud eller mellemliggende betalinger. Mellemliggende betalinger er normalt betinget af, at der foreligger bevis for, at de afholdte udgifter har ført til, at en bestemt del af projektet er gennemført, mens endelige betalinger er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt. |
| --- | --- |

6.11.

Ligesom i EuropeAid er hovedparten af de udgifter, der forvaltes af GD RELEX, enten forskud eller mellemliggende betalinger. Mellemliggende betalinger er normalt betinget af, at der foreligger bevis for, at de afholdte udgifter har ført til, at en bestemt del af projektet er gennemført, mens endelige betalinger er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt.

GD ELARG

| 6.12. | GD ELARG forvalter udgifter i tilknytning til udvidelsesstrategien og -processen, primært under instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA), Phareprogrammet, herunder eftertiltrædelsesstøtte, Cards (3) og førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet. |
| --- | --- |

6.12.

GD ELARG forvalter udgifter i tilknytning til udvidelsesstrategien og -processen, primært under instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA), Phareprogrammet, herunder eftertiltrædelsesstøtte, Cards (3) og førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet.

| 6.13. | En væsentlig del af udgifterne afholdes i form af direkte betalinger til de nationale myndigheder i modtagerlandene. Som regel overføres de første midler ved undertegnelsen af de relevante nationale programmer. Frigivelsen af de efterfølgende trancher kræver godkendelse af en erklæring om, at der allerede er indgået forpligtelser for en vis procentdel af de tidligere overførte midler, og at de afholdte udgifter er berettigede til EU-finansiering. |
| --- | --- |

6.13.

En væsentlig del af udgifterne afholdes i form af direkte betalinger til de nationale myndigheder i modtagerlandene. Som regel overføres de første midler ved undertegnelsen af de relevante nationale programmer. Frigivelsen af de efterfølgende trancher kræver godkendelse af en erklæring om, at der allerede er indgået forpligtelser for en vis procentdel af de tidligere overførte midler, og at de afholdte udgifter er berettigede til EU-finansiering.

| 6.14. | Generelt gennemføres betalingerne på basis af enten direkte central eller decentral forvaltning. Ved decentral forvaltning udfører EU-delegationen den forudgående kontrol af beslutningerne om ordretildeling, men når særlige betingelser er opfyldt, udføres der ikke forudgående kontrol. |
| --- | --- |

6.14.

Generelt gennemføres betalingerne på basis af enten direkte central eller decentral forvaltning. Ved decentral forvaltning udfører EU-delegationen den forudgående kontrol af beslutningerne om ordretildeling, men når særlige betingelser er opfyldt, udføres der ikke forudgående kontrol.

GD ECHO

| 6.15. | GD ECHO er ansvarlig for at afholde udgifter i tilknytning til EU's humanitære bistand i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 (4). Udgifterne forvaltes fra hovedsædet. Cirka halvdelen af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for, går til ngo'er (direkte central forvaltning), og den anden halvdel til FN eller andre internationale organisationer (fælles forvaltning). |
| --- | --- |

6.15.

GD ECHO er ansvarlig for at afholde udgifter i tilknytning til EU's humanitære bistand i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 (4). Udgifterne forvaltes fra hovedsædet. Cirka halvdelen af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for, går til ngo'er (direkte central forvaltning), og den anden halvdel til FN eller andre internationale organisationer (fælles forvaltning).

| 6.16. | Forskud og mellemliggende betalinger udgør en væsentlig del af de samlede udgifter. På grund af disse betalingers art er risikoen for, at de ikke er formelt rigtige, lavere end den er i forbindelse med endelige betalinger. Ved disse betalinger skal der normalt kun opfyldes et begrænset antal betingelser, mens endelige betalinger er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt. |
| --- | --- |

6.16.

Forskud og mellemliggende betalinger udgør en væsentlig del af de samlede udgifter. På grund af disse betalingers art er risikoen for, at de ikke er formelt rigtige, lavere end den er i forbindelse med endelige betalinger. Ved disse betalinger skal der normalt kun opfyldes et begrænset antal betingelser, mens endelige betalinger er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 6.17. | Rettens overordnede revisionstilgang og -metode er beskrevet i
  bilag 1.1, del 2
  . Med hensyn til revisionen af gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes: |
| --- | --- |

6.17.

Rettens overordnede revisionstilgang og -metode er beskrevet i
  bilag 1.1, del 2
  . Med hensyn til revisionen af gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes:

6.17.

| a) | Retten testede en stikprøve på 180 betalinger: 83 forskud, 48 mellemliggende betalinger og 49 endelige betalinger |
| --- | --- |

a)

Retten testede en stikprøve på 180 betalinger: 83 forskud, 48 mellemliggende betalinger og 49 endelige betalinger

| b) | Retten vurderede effektiviteten af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer både i hovedsædet og i delegationerne. Vurderingen omfattede:






  i) | forudgående kontrol |
| --- | --- | --- |

b)

Retten vurderede effektiviteten af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer både i hovedsædet og i delegationerne. Vurderingen omfattede:

i)

forudgående kontrol

| ii) | overvågning og tilsyn |
| --- | --- |

ii)

overvågning og tilsyn

| iii) | eksterne revisioner (5) |
| --- | --- |

iii)

eksterne revisioner (5)

| iv) | intern revision. |
| --- | --- |

iv)

intern revision.

| a) | Kommissionen bemærker, at der var medtaget væsentlig flere endelige betalinger i stikprøven for 2009, end det var tilfældet tidligere år. |
| --- | --- |

a)

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 6.18. | 26 % af de transaktioner, som er behæftet med fejl (seks ud af 23), indeholder kvantificerbare fejl, og de resterende 74 % (17 ud af 23) indeholder ikke-kvantificerbare fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent for det reviderede område ligger mellem 2 % og 5 % (
  bilag 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.18.

26 % af de transaktioner, som er behæftet med fejl (seks ud af 23), indeholder kvantificerbare fejl, og de resterende 74 % (17 ud af 23) indeholder ikke-kvantificerbare fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent for det reviderede område ligger mellem 2 % og 5 % (
  bilag 6.1
  ).

| 6.18. | Kommissionen glæder sig over stigningen i »hyppigheden« af transaktioner, som Retten bedømmer til at være helt »regelmæssige« (87 %) sammenlignet med tallene for 2008 og 2007. |
| --- | --- |

6.18.

| 6.19. | De væsentligste konstaterede fejl var:






  a) | kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (f.eks. manglende opfyldelse af grundlæggende betingelser, afholdelse af udgifter uden for den støtteberettigede periode, medtagelse af ikke-støtteberettigede projektudgifter i udgiftsanmeldelserne og uregelmæssigheder i de gennemførende organisationers udbuds- og ordretildelingsprocedurer) |
| --- | --- | --- |

6.19.

De væsentligste konstaterede fejl var:

a)

kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (f.eks. manglende opfyldelse af grundlæggende betingelser, afholdelse af udgifter uden for den støtteberettigede periode, medtagelse af ikke-støtteberettigede projektudgifter i udgiftsanmeldelserne og uregelmæssigheder i de gennemførende organisationers udbuds- og ordretildelingsprocedurer)

| b) | ikke-kvantificerbare fejl (f.eks. uregelmæssigheder i udbudsprocedurer, manglende opfyldelse af kontrakttildelingskriterier som fastsat i de relevante finansieringsafgørelser og manglende tilstedeværelse af et tilstrækkeligt revisionsspor). |
| --- | --- |

b)

ikke-kvantificerbare fejl (f.eks. uregelmæssigheder i udbudsprocedurer, manglende opfyldelse af kontrakttildelingskriterier som fastsat i de relevante finansieringsafgørelser og manglende tilstedeværelse af et tilstrækkeligt revisionsspor).

| 6.20. | Samlet set er de fleste af de konstaterede fejl ikke-kvantificerbare og blev påvist i EU-delegationerne. |
| --- | --- |

6.20.

Samlet set er de fleste af de konstaterede fejl ikke-kvantificerbare og blev påvist i EU-delegationerne.

| 6.20. | EU-delegationerne er ansvarlige for langt størstedelen af betalingerne fra Kommissionens portefølje for bistand til tredjelande. Hvad angår EuropeAid, blev 79 % af EU-budgettets igangværende porteføljer (udestående forpligtelser) forvaltet af delegationerne i 2009. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Nogle af de påviste fejl vedrørte mellemliggende betalinger og vil derfor blive genstand for efterfølgende kontroller i processen for intern kontrol. I nogle endelige betalinger fandt Retten imidlertid fejl, som ikke var blevet påvist ved Kommissionens kontrol. |
| --- | --- |

6.21.

Nogle af de påviste fejl vedrørte mellemliggende betalinger og vil derfor blive genstand for efterfølgende kontroller i processen for intern kontrol. I nogle endelige betalinger fandt Retten imidlertid fejl, som ikke var blevet påvist ved Kommissionens kontrol.

| 6.21. | Kommissionen mener, at foranstaltninger med henblik på at forebygge og afsløre fejl forud for de endelige betalinger (f.eks. indgivelse af rapporter, eksterne revisioner og Kommissionens personales udgiftskontrol og kontrol af transaktioner) er effektive. Desuden kan potentielle uregelmæssigheder stadig korrigeres efterfølgende ved at foretage efterfølgende revisioner og passende tilbagebetalinger. Til trods herfor kan kontrol realistisk set ikke reducere risikoen for en finansiel fejl til nul. |
| --- | --- |

6.21.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 6.22. | Resultaterne af systemundersøgelsen er sammenfattet i
  bilag 6.2
  . Den samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne er, at de er delvis effektive. |
| --- | --- |

6.22.

Resultaterne af systemundersøgelsen er sammenfattet i
  bilag 6.2
  . Den samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne er, at de er delvis effektive.

| 6.22. | Kommissionen mener, at de flerårige overvågnings- og kontrolsystemer for politikområderne bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er effektive og i betydelig grad er blevet forbedret år efter år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt regelmæssige udbetalinger, som Retten har fundet i sin stikprøve. |
| --- | --- |

6.22.

EuropeAid

| 6.23. | Som det fremgår af Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF-beretningen), vurderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive. |
| --- | --- |

6.23.

Som det fremgår af Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF-beretningen), vurderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive.

| 6.23. | Kommissionen glæder sig over Rettens bemærkning om, at »EuropeAid har udarbejdet en omfattende kontrolstrategi«, og at EuropeAid i 2009 »fortsat har foretaget væsentlige forbedringer med hensyn til udformningen og gennemførelsen af dets overvågnings- og kontrolsystemer« (se afsnit 54 i årsberetningen 2009 om EUF). |
| --- | --- |

6.23.

GD RELEX

| 6.24. | Samlet set vurderer Retten, at GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive. |
| --- | --- |

6.24.

Samlet set vurderer Retten, at GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive.

| 6.24. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af de nylige forbedringer. |
| --- | --- |

6.24.

| 6.25. | Vurderingen af GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer omfattede en opfølgning af systemvurderingerne i de foregående år og en undersøgelse af resultaterne af den interne revisions arbejde. |
| --- | --- |

6.25.

Vurderingen af GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer omfattede en opfølgning af systemvurderingerne i de foregående år og en undersøgelse af resultaterne af den interne revisions arbejde.

Forudgående kontrol

| 6.26. | GD RELEX's procedurer for forudgående kontrol blev i 2009 styrket ved indførelsen af nye procedurer og tjeklister, men det vil først i de kommende år være muligt at vurdere, om ændringerne er effektive. Retten bemærker imidlertid, at en række tidligere konstaterede svagheder endnu ikke er afhjulpet (f.eks. manglen på forudgående vurdering af missioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik som fastsat i finansforordningens artikel 56). |
| --- | --- |

6.26.

GD RELEX's procedurer for forudgående kontrol blev i 2009 styrket ved indførelsen af nye procedurer og tjeklister, men det vil først i de kommende år være muligt at vurdere, om ændringerne er effektive. Retten bemærker imidlertid, at en række tidligere konstaterede svagheder endnu ikke er afhjulpet (f.eks. manglen på forudgående vurdering af missioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik som fastsat i finansforordningens artikel 56).

| 6.26. | I det nye forslag om ændring af finansforordningen fastsættes det, at artikel 56-vurderingerne kun kan foretages gradvist som følge af disse missioners særlige art, idet de blev oprettet ad hoc og helt fra bunden.

  FUSP-tjeklisterne over offentlige indkøb er blevet færdigudarbejdet og anvendes allerede. |
| --- | --- |

6.26.

FUSP-tjeklisterne over offentlige indkøb er blevet færdigudarbejdet og anvendes allerede.

Overvågning og tilsyn

| 6.27. | Retten fandt vedvarende svagheder i overvågnings- og tilsynskomponenten i systemet for intern kontrol, men bemærkede også forbedringer med hensyn til at lukke gamle kontrakter, når aktiviteterne var afsluttet (den hurtige reaktionsmekanisme, RRM). Ved udgangen af året var 16 sager under den hurtige reaktionsmekanisme ikke blevet lukket, og der var ikke modtaget endelige rapporter om 20 kontrakter under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, selv om gennemførelsesfristen var udløbet (for de flestes vedkommende i 2008). |
| --- | --- |

6.27.

Retten fandt vedvarende svagheder i overvågnings- og tilsynskomponenten i systemet for intern kontrol, men bemærkede også forbedringer med hensyn til at lukke gamle kontrakter, når aktiviteterne var afsluttet (den hurtige reaktionsmekanisme, RRM). Ved udgangen af året var 16 sager under den hurtige reaktionsmekanisme ikke blevet lukket, og der var ikke modtaget endelige rapporter om 20 kontrakter under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, selv om gennemførelsesfristen var udløbet (for de flestes vedkommende i 2008).

| 6.27. | Kommissionen har allerede i 2009 truffet foranstaltninger vedrørende lukningen af gamle sager (både for RRM og FUSP). Dette arbejde vil fortsætte i 2010. |
| --- | --- |

6.27.

Efterfølgende kontrol

| 6.28. | På grundlag af de svagheder, der blev konstateret af Retten i 2008 og af den interne revision, tager generaldirektøren i sin erklæring et væsentligt forbehold med hensyn til den efterfølgende kontrols effektivitet i forbindelse med aktionsbudgetterne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og stabilitetsinstrumentet (jf. også punkt 6.49). |
| --- | --- |

6.28.

På grundlag af de svagheder, der blev konstateret af Retten i 2008 og af den interne revision, tager generaldirektøren i sin erklæring et væsentligt forbehold med hensyn til den efterfølgende kontrols effektivitet i forbindelse med aktionsbudgetterne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og stabilitetsinstrumentet (jf. også punkt 6.49).

| 6.28. | Generaldirektøren for GD RELEX udarbejdede en handlingsplan til opfølgning af forbeholdene i de årlige aktivitetsrapporter for 2009 og forbedring af kvalitetssikringen i 2010. |
| --- | --- |

6.28.

| 6.29. | Ikke desto mindre erkender Retten, at der i forhold til 2008 skete funktionsforbedringer i systemet for efterfølgende kontrol. Der blev udviklet og gennemført en strategi for efterfølgende kontrol, og der blev gennemført et større antal efterfølgende kontroller. Først i de kommende år kan det vurderes, om ændringerne er effektive. |
| --- | --- |

6.29.

Ikke desto mindre erkender Retten, at der i forhold til 2008 skete funktionsforbedringer i systemet for efterfølgende kontrol. Der blev udviklet og gennemført en strategi for efterfølgende kontrol, og der blev gennemført et større antal efterfølgende kontroller. Først i de kommende år kan det vurderes, om ændringerne er effektive.

| 6.29. | Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af forbedringerne, som vil fortsætte i 2010. De foranstaltninger, der er truffet i år, omfatter en forbedret metode til kontrol i marken, uddannelse samt forbedrede retningslinjer for dokumentering af resultaterne af efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

6.29.

Intern revision

| 6.30. | Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner. |
| --- | --- |

6.30.

Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner.

GD ELARG

Forudgående kontrol

| 6.31. | Retten vurderer, at den forudgående kontrol er delvis effektiv. En væsentlig fejlforekomst, som Retten fandt i de udbudsprocedurer, der forvaltes af de nationale betalingsorganer (jf. punkt 6.19, litra a)), var ikke blevet forebygget eller påvist og korrigeret af den forudgående kontrol, som blev udført af EU-delegationerne. |
| --- | --- |

6.31.

Retten vurderer, at den forudgående kontrol er delvis effektiv. En væsentlig fejlforekomst, som Retten fandt i de udbudsprocedurer, der forvaltes af de nationale betalingsorganer (jf. punkt 6.19, litra a)), var ikke blevet forebygget eller påvist og korrigeret af den forudgående kontrol, som blev udført af EU-delegationerne.

| 6.31. | Kommissionen finder, at den efterfølgende kontrol i både hovedsædet og EU-delegationerne har været effektiv. Som Retten erkender, forbedrede Kommissionen yderligere sine interne systemer og gennemførte sættet af instrukser. I årsberetningen 2008 blev den efterfølgende kontrol vurderet til at være effektiv. |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Retten konstaterede en række svagheder i udformningen og anvendelsen af systemet for decentral gennemførelse (DIS) i Kroatien og Tyrkiet, bl.a. følgende: |
| --- | --- |

6.32.

Retten konstaterede en række svagheder i udformningen og anvendelsen af systemet for decentral gennemførelse (DIS) i Kroatien og Tyrkiet, bl.a. følgende:

| 6.32. | I 2009 fortsatte GD ELARG med at sikre, at Kroatiens og Tyrkiets nationale myndigheder overholdt reglerne som forudsætning for (delvis) overdragelse af forvaltningsbeføjelser. Det fastholdt delegationens efterfølgende kontrol for at mindske risiciene.

  Desuden afslørede Rettens omfattende kontrol af transaktioner ingen væsentlige mangler ud over visse manglende revisionsspor, der fuldt ud kunne forklare delegationernes beslutninger. |
| --- | --- |

6.32.

Desuden afslørede Rettens omfattende kontrol af transaktioner ingen væsentlige mangler ud over visse manglende revisionsspor, der fuldt ud kunne forklare delegationernes beslutninger.

| a) | der er behov for mere specifik vejledning om proceduren for »overdragelse af forvaltningsbeføjelser« (6), så det bliver mere klart, hvilke roller Kommissionens forskellige aktører spiller |
| --- | --- |

a)

der er behov for mere specifik vejledning om proceduren for »overdragelse af forvaltningsbeføjelser« (6), så det bliver mere klart, hvilke roller Kommissionens forskellige aktører spiller

| a) | Da flere lande er ved at være parate til at ansøge om overdragelse af forvaltningen, har GD ELARG ajourført sin interne vejledning fra 2008 for at tage hensyn til erfaringerne med overdragelse af forvaltning i 2008 og givet yderligere råd i 2009 til alle aktører i processen. Der er ved at blive udarbejdet et fuldstændigt dokument med råd om overdragelse af forvaltning i tide med henblik på de ansøgninger, der vil indkomme de næste par år. |
| --- | --- |

a)

| b) | der er ikke tilstrækkeligt bevis for den kontrol, som delegationen foretager og forelægger for delegationschefen med henblik på operationel godkendelse af anmodninger om midler. |
| --- | --- |

b)

der er ikke tilstrækkeligt bevis for den kontrol, som delegationen foretager og forelægger for delegationschefen med henblik på operationel godkendelse af anmodninger om midler.

| b) | Delegationslederens rolle med at godkende en anmodning om midler er helt klart specificeret i de interne instrukser fra GD ELARG. Den kontrol, der skal udføres i henhold til dennes instrukser, udgør det nødvendige grundlag for at godkende en specifik anmodning om midler. |
| --- | --- |

b)

| 6.33. | Retten fandt også svagheder i Kommissionens centrale forvaltning, herunder tilfælde af utilstrækkelig dokumentation og utilstrækkelig overholdelse af regler. |
| --- | --- |

6.33.

Retten fandt også svagheder i Kommissionens centrale forvaltning, herunder tilfælde af utilstrækkelig dokumentation og utilstrækkelig overholdelse af regler.

| 6.33. | De punkter, Retten anfører, vedrører hovedsageligt mulige forbedringer af revisionssporet, men ikke væsentlige fejl i forbindelse med anvendelsen af reglerne. De fleste af dem blev behandlet i begyndelsen af 2010 via interne instrukser og præciseringer. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Det var ikke alle instrukser vedrørende afslutningen af Phare- og Cardsprogrammerne og afslutningen af deres regnskaber (herunder anvendelse af faste korrektioner), der var klar ved udgangen af 2009. I mellemtiden har GD ELARG reduceret, men ikke fjernet, puklen af endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater, og der er stadig store forsinkelser (op til fem år). |
| --- | --- |

6.34.

Det var ikke alle instrukser vedrørende afslutningen af Phare- og Cardsprogrammerne og afslutningen af deres regnskaber (herunder anvendelse af faste korrektioner), der var klar ved udgangen af 2009. I mellemtiden har GD ELARG reduceret, men ikke fjernet, puklen af endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater, og der er stadig store forsinkelser (op til fem år).

| 6.34. | Da finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne blev ændret i 2003, har GD ELARG altid anvendt den procedure for regnskabsafslutning, som kræves i den ændrede finansforordning. Denne procedure er regelmæssigt blevet ajourført og er nu erstattet af det mere omfattende og konsoliderede dokument vedrørende politikken for regnskabsafslutning i forbindelse med decentraliseret forvaltning — Phare og overgangsfaciliteten, som blev vedtaget i 2010, og som indeholder meget mere detaljerede oplysninger om, hvordan der kan anvendes faste korrektionssatser for systemsvagheder, når det er nødvendigt (såsom regnskabsafslutning for programmer i forbindelse med udvidet decentraliseret forvaltning).

  Alene i 2009 lukkede GD ELARG 375 endelige udgiftsanmeldelser, dvs. et meget højere antal end antallet af nye iværksatte programmer. Der er fortsat visse sager, hvor den kontradiktoriske procedure tager tid, og det kan tage flere år at afslutte dem. |
| --- | --- |

6.34.

Alene i 2009 lukkede GD ELARG 375 endelige udgiftsanmeldelser, dvs. et meget højere antal end antallet af nye iværksatte programmer. Der er fortsat visse sager, hvor den kontradiktoriske procedure tager tid, og det kan tage flere år at afslutte dem.

Overvågning og tilsyn

| 6.35. | Retten vurderer, at overvågningen og tilsynet er effektive. Ikke desto mindre bemærkede Retten, at svagheder, der allerede var konstateret i de foregående år, endnu ikke er helt afhjulpet. |
| --- | --- |

6.35.

Retten vurderer, at overvågningen og tilsynet er effektive. Ikke desto mindre bemærkede Retten, at svagheder, der allerede var konstateret i de foregående år, endnu ikke er helt afhjulpet.

| 6.36. | Blandt andet er der behov for tilstrækkelig kontrol af kvaliteten af de data, der indlæses i ledelsesinformationssystemerne (CRIS, i-Perseus), hvilket dokumenteres af de indlæsningsfejl, Retten opdagede under testen af transaktioner. |
| --- | --- |

6.36.

Blandt andet er der behov for tilstrækkelig kontrol af kvaliteten af de data, der indlæses i ledelsesinformationssystemerne (CRIS, i-Perseus), hvilket dokumenteres af de indlæsningsfejl, Retten opdagede under testen af transaktioner.

| 6.37. | Desuden bemærkede Retten i forbindelse med decentral forvaltning, at resultaterne af EU-delegationernes kontrolbesøg ikke altid registreres på en måde, som muliggør effektiv analyse og opfølgning. |
| --- | --- |

6.37.

Desuden bemærkede Retten i forbindelse med decentral forvaltning, at resultaterne af EU-delegationernes kontrolbesøg ikke altid registreres på en måde, som muliggør effektiv analyse og opfølgning.

Efterfølgende kontrol

| 6.38. | Retten vurderer, at systemet med efterfølgende kontrol generelt er effektivt. |
| --- | --- |

6.38.

Retten vurderer, at systemet med efterfølgende kontrol generelt er effektivt.

| 6.38. | Kommissionen finder, at den efterfølgende kontrol i forbindelse med decentraliseret forvaltning fuldt ud er effektiv. Den accepterer, at den efterfølgende kontrolfunktion i forbindelse med centraliseret forvaltning endnu ikke er fuldt ud lanceret.

  Disse yderligere efterfølgende revisioner, der gennemføres af et særskilt horisontalt kontor, og som behandles i dette afsnit, har kun til formål at give den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede yderligere sikkerhed ud over kravene i finansforordningen. |
| --- | --- |

6.38.

Disse yderligere efterfølgende revisioner, der gennemføres af et særskilt horisontalt kontor, og som behandles i dette afsnit, har kun til formål at give den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede yderligere sikkerhed ud over kravene i finansforordningen.

| 6.39. | I 2009 udviklede GD ELARG en specifik strategi for at indføre efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt. Den nye strategi gennemføres først fra 2010. |
| --- | --- |

6.39.

I 2009 udviklede GD ELARG en specifik strategi for at indføre efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt. Den nye strategi gennemføres først fra 2010.

| 6.39. | Denne nye strategi tilføjer et supplerende lag for at sikre yderligere sikkerhed, uden at det kræves i medfør af finansforordningen. |
| --- | --- |

6.39.

Intern revision

| 6.40. | Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner. |
| --- | --- |

6.40.

Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner.

GD ECHO

Forudgående kontrol

| 6.41. | Retten vurderer, at den forudgående kontrol generelt er effektiv. |
| --- | --- |

6.41.

Retten vurderer, at den forudgående kontrol generelt er effektiv.

| 6.42. | Efter Rettens mening er de finansielle kredsløb tilstrækkelig godt udformet til at opdage og korrigere fejl begået af partnere. Retten bemærkede dog, at partnerne ikke altid følger op på svagheder konstateret under de regelmæssige revisioner af deres systemer, og at disse svagheder ikke altid tages i betragtning i forbindelse med den årlige gennemgang af partnernes godkendelse. Det begrænser Kommissionens mulighed for at forlade sig på, at partnernes systemer for intern kontrol er effektive med hensyn til at forebygge fejl og uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

6.42.

Efter Rettens mening er de finansielle kredsløb tilstrækkelig godt udformet til at opdage og korrigere fejl begået af partnere. Retten bemærkede dog, at partnerne ikke altid følger op på svagheder konstateret under de regelmæssige revisioner af deres systemer, og at disse svagheder ikke altid tages i betragtning i forbindelse med den årlige gennemgang af partnernes godkendelse. Det begrænser Kommissionens mulighed for at forlade sig på, at partnernes systemer for intern kontrol er effektive med hensyn til at forebygge fejl og uregelmæssigheder.

| 6.42. | Revisionsresultaterne er disponible med henblik på og anvendes ved partnervurderinger. I forbindelse med partnernes godkendelse indkommer der også oplysninger fra overvågningen af projekter, og de indgår i overvejelserne vedrørende bl.a. partnernes finansielle, retlige og driftsmæssige aspekter. Vurderingen og revisionerne fører ofte til, at det henstilles til partnerne at forbedre deres interne kontrolsystemer. Mange revisionsrapporter har derfor direkte ført til ændringer i status for partnernes kontrolsystemer. Det nuværende system med revisioner og partnervurderinger, som GD ECHO har indført, har ført til et kontrolsystem, der giver et afbalanceret og effektivt overblik over partnernes interne kontrolsystemer, hvilket hjælper med til at forebygge fejl og uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | Hertil kommer, at målene i de finansieringsafgørelser, som ligger til grund for de kontrakter, der skal gennemføres, er så generelle, at det er vanskeligt at foretage en kvalificeret vurdering af de indsendte forslag. Desuden er de gennemførte vurderinger ikke dokumenteret på en sådan måde, at der kan foretages en generel sammenligning af de indsendte forslag. |
| --- | --- |

6.43.

Hertil kommer, at målene i de finansieringsafgørelser, som ligger til grund for de kontrakter, der skal gennemføres, er så generelle, at det er vanskeligt at foretage en kvalificeret vurdering af de indsendte forslag. Desuden er de gennemførte vurderinger ikke dokumenteret på en sådan måde, at der kan foretages en generel sammenligning af de indsendte forslag.

| 6.43. | Selv om målene er fuldt ud tilstrækkelige for at træffe en beslutning om finansiering, skal, de som fastsat i beslutningerne om humanitær bistand, ses i sammenhæng med de detaljerede oplysninger om indkredsede behov, den foreslåede strategi og de nødvendige bestanddele i et overbevisende svar, som findes i bilagene til beslutningen.

  Hvad angår kompleksiteten af krisesituationer, de mange behov og det forhold, at der findes andre donorer, er de detaljerede behov, der skal tages fat på sammen med en specifik reaktion, fastsat i de forslag, som GD ECHO's partnere indgiver i medfør af Kommissionens beslutning om finansiering. Kommissionen finder, at GD ECHO's projektudvælgelsesprocedure afspejler de særlige karakteristika ved humanitær bistand og giver store garantier, hvad angår kvaliteten af den bistand, ECHO-partnere yder. Kommissionen accepterer dog, at dokumentationen i forbindelse med forslagene til evaluering kan forbedres, strømlines og standardiseres yderligere. |
| --- | --- |

6.43.

Hvad angår kompleksiteten af krisesituationer, de mange behov og det forhold, at der findes andre donorer, er de detaljerede behov, der skal tages fat på sammen med en specifik reaktion, fastsat i de forslag, som GD ECHO's partnere indgiver i medfør af Kommissionens beslutning om finansiering. Kommissionen finder, at GD ECHO's projektudvælgelsesprocedure afspejler de særlige karakteristika ved humanitær bistand og giver store garantier, hvad angår kvaliteten af den bistand, ECHO-partnere yder. Kommissionen accepterer dog, at dokumentationen i forbindelse med forslagene til evaluering kan forbedres, strømlines og standardiseres yderligere.

Overvågning og tilsyn

| 6.44. | Samlet set er overvågnings- og tilsynssystemerne generelt effektive. Retten bemærker imidlertid, at Kommissionen ikke overvåger, i hvor høj grad partnerne under partnerskabsrammeaftalerne bruger »Humanitarian Procurement Centres« (7), selv om disse centre har stor betydning med hensyn til at reducere risikoen for fejl i forbindelse med indkøbsprocedurer. |
| --- | --- |

6.44.

Samlet set er overvågnings- og tilsynssystemerne generelt effektive. Retten bemærker imidlertid, at Kommissionen ikke overvåger, i hvor høj grad partnerne under partnerskabsrammeaftalerne bruger »Humanitarian Procurement Centres« (7), selv om disse centre har stor betydning med hensyn til at reducere risikoen for fejl i forbindelse med indkøbsprocedurer.

| 6.44. | Kommissionen glæder sig over Rettens samlede konklusion.

  Hvad angår »Humanitarian Procurement Centres« (HPC) noterer Kommissionen sig med tilfredshed, at det anerkendes, at de overordnet er nyttige. |
| --- | --- |

6.44.

Hvad angår »Humanitarian Procurement Centres« (HPC) noterer Kommissionen sig med tilfredshed, at det anerkendes, at de overordnet er nyttige.

Eksterne revisioner

| 6.45. | Retten vurderer, at den eksterne revision er effektiv. Retten fik bekræftet, at der var bygget videre på de fremskridt, der blev gjort i 2008, men der kan stadig ske forbedringer af konsolideringen i forbindelse med opfølgningen af revisionsresultater, især resultater, der fører til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

6.45.

Retten vurderer, at den eksterne revision er effektiv. Retten fik bekræftet, at der var bygget videre på de fremskridt, der blev gjort i 2008, men der kan stadig ske forbedringer af konsolideringen i forbindelse med opfølgningen af revisionsresultater, især resultater, der fører til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter.

| 6.45. | Kommissionen er tilfreds med Rettens vurdering og bekræfter, at den tilstræber at fortsætte forbedringen af sin opfølgningsprocedure. |
| --- | --- |

6.45.

Intern revision

| 6.46. | Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner. |
| --- | --- |

6.46.

Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 6.47. | Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 6.3
  . |
| --- | --- |

6.47.

Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 6.3
  .

| 6.48. | Retten anerkender, at alle DG'erne i gruppen af politikområder har forbedret kvaliteten af oplysningerne i deres årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

6.48.

Retten anerkender, at alle DG'erne i gruppen af politikområder har forbedret kvaliteten af oplysningerne i deres årlige aktivitetsrapporter.

| 6.48. | Kommissionen gennemførte en undersøgelse for at indkredse succesfaktorer, der har indflydelse på kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter. Som reaktion på de indkredsede faktorer blev der gennemført en række foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af den dokumentation, der blev fremlagt til understøttelse af rapporternes sikkerhed og læsbarhed. Kommissionen noterer sig derfor med tilfredshed Rettens positive vurdering af de årlige aktivitetsrapporter og vil fortsat arbejde for at forbedre dem, for at de kan tjene som dokumentation for revisionserklæringen. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.49. | Retten er enig i de vurderinger, der er foretaget af generaldirektørerne for GD RELEX (ét forbehold vedrørende den efterfølgende kontrol af aktionsbudgettet for FUSP og stabilitetsinstrumentet), GD ELARG og GD ECHO (ingen forbehold). |
| --- | --- |

6.49.

Retten er enig i de vurderinger, der er foretaget af generaldirektørerne for GD RELEX (ét forbehold vedrørende den efterfølgende kontrol af aktionsbudgettet for FUSP og stabilitetsinstrumentet), GD ELARG og GD ECHO (ingen forbehold).

| 6.50. | Resultaterne af gennemgangen af erklæringen fra generaldirektøren for EuropeAid findes i EUF-beretningen. Retten mener, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. |
| --- | --- |

6.50.

Resultaterne af gennemgangen af erklæringen fra generaldirektøren for EuropeAid findes i EUF-beretningen. Retten mener, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til lovlighed og formel rigtighed.

| 6.50. | Kommissionen er tilfreds med, at Retten har fundet, at EuropeAids årlige aktivitetsrapport er klar og informativ, navnlig som følge af anvendelsen af kvantitative indikatorer (se EUF-beretningen, afsnit 50). Kommissionen mener, at de kvalitative og kvantitative indikatorer i de fire byggesten i EuropeAids årlige aktivitetsrapport, indeholder den nødvendige dokumentation, der understøtter generaldirektørens erklæring og giver en præcis vurdering af den finansielle forvaltning i EuropeAid, hvad angår regelmæssighed. |
| --- | --- |

6.50.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 6.51. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne for gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl. |
| --- | --- |

6.51.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne for gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl.

| 6.52. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse samlet set var delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne var formelt rigtige. |
| --- | --- |

6.52.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse samlet set var delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne var formelt rigtige.

| 6.52. | Kommissionen har udformet sine kontrolforanstaltninger på en sådan måde, at de dækker dens flerårlige projekters livscyklus. Den mener, at de flerårige overvågnings- og kontrolsystemer for politikområderne bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er effektive og i betydelig grad er blevet forbedret år efter år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt regelmæssige udbetalinger, som Retten har fundet i sin stikprøve. De anbefalinger, som Retten er kommet med i de senere år, er blevet fulgt, og Retten har anerkendt mange af disse forbedringer, hvilket har medført, at betydelige elementer af de vigtigste kontrolsystemer er blevet vurderet til at være »effektive«. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Følgende anbefalinger bør overvejes: |
| --- | --- |

6.53.

Følgende anbefalinger bør overvejes:

6.53.

| a) | GD RELEX bør konsolidere sin metode til efterfølgende kontrol og straks gå i gang med at imødekomme den interne revisors anbefalinger om dette |
| --- | --- |

a)

GD RELEX bør konsolidere sin metode til efterfølgende kontrol og straks gå i gang med at imødekomme den interne revisors anbefalinger om dette

| a) | Kommissionen accepterer Rettens anbefaling og ønsker at præcisere, at den allerede er ved at træffe foranstaltninger for at efterkomme alle anbefalinger vedrørende efterfølgende kontrol i GD RELEX. |
| --- | --- |

a)

| b) | GD RELEX bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere og lukke de gamle RRM-kontrakter og de FUSP-kontrakter, hvis gennemførelsesfrister allerede er udløbet |
| --- | --- |

b)

GD RELEX bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere og lukke de gamle RRM-kontrakter og de FUSP-kontrakter, hvis gennemførelsesfrister allerede er udløbet

| b) | Kommissionen er enig med Retten i og ønsker at fremhæve, at der allerede blev gjort en betydelig indsats i 2009 for at afvikle de ophobede gamle projekter, der skal lukkes. 75 % af alle RRM-kontrakter, der var åbne i begyndelsen af 2009, blev lukket ved årets udgang. Dette arbejde vil fortsætte i 2010. |
| --- | --- |

b)

| c) | GD ELARG bør give mere specifik vejledning om proceduren for »overdragelse af forvaltningsbeføjelser«, så det bliver mere klart, hvilke roller Kommissionens forskellige aktører spiller |
| --- | --- |

c)

GD ELARG bør give mere specifik vejledning om proceduren for »overdragelse af forvaltningsbeføjelser«, så det bliver mere klart, hvilke roller Kommissionens forskellige aktører spiller

| c) | Da flere lande er ved at være parate til at ansøge om overdragelse af forvaltningen, har GD ELARG ajourført sin interne vejledning fra 2008 for at tage hensyn til erfaringerne med overdragelse af forvaltning i 2008 og givet yderligere råd i 2009 til alle aktører i processen. |
| --- | --- |

c)

| d) | GD ELARG bør gennemgå sine tjeklister for intern kontrol med henblik på at kunne dokumentere alle udførte kontroller |
| --- | --- |

d)

GD ELARG bør gennemgå sine tjeklister for intern kontrol med henblik på at kunne dokumentere alle udførte kontroller

| d) | Kommissionen har allerede truffet de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den kontrol, som personalet foretager i driftsafdelingen og finans- og kontraktafdelingerne, vil blive detaljeret dokumenteret. |
| --- | --- |

d)

| e) | GD ELARG bør træffe foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystemer (f.eks. regelmæssig analyse og kontrol af datakvaliteten) |
| --- | --- |

e)

GD ELARG bør træffe foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystemer (f.eks. regelmæssig analyse og kontrol af datakvaliteten)

| e) | Der foretages regelmæssig kontrol af kvaliteten af data i CRIS, navnlig inden der uddrages relevante oplysninger til den årlige aktivitetsrapport. It-forvaltningsredskabet, hvori der indlæses data, indeholder også indbygget kontrol af datakvaliteten. Kommissionen lægger desuden større vægt på uddannelsen af brugerne af CRIS. |
| --- | --- |

e)

| f) | GD ELARG bør fortsat udvikle og indføre mekanismer, der kan lette analysen og opfølgningen af resultaterne af de gennemførte kontrolbesøg |
| --- | --- |

f)

GD ELARG bør fortsat udvikle og indføre mekanismer, der kan lette analysen og opfølgningen af resultaterne af de gennemførte kontrolbesøg

| g) | GD ELARG bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere de endnu ikke behandlede endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater |
| --- | --- |

g)

GD ELARG bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere de endnu ikke behandlede endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater

| g) | Færdigbehandlingen af udgiftsanmeldelser har været prioriteret i GD ELARG siden 2007. Alene i 2009 færdigbehandlede GD ELARG 375 endelige udgiftsanmeldelser. |
| --- | --- |

g)

| h) | GD ECHO bør dokumentere vurderingerne af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand bedre (f.eks. ved at indføre standardiserede evalueringsrapporter) |
| --- | --- |

h)

GD ECHO bør dokumentere vurderingerne af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand bedre (f.eks. ved at indføre standardiserede evalueringsrapporter)

| h) | Kommissionen arbejder allerede på yderligere at forbedre og harmonisere den centraliserede dokumentation til brug ved vurderingen af forslag. Indførelsen af en standardiseret evalueringsrapport er en af de muligheder, der overvejes. |
| --- | --- |

h)

| i) | GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partneres anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres«. |
| --- | --- |

i)

GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partneres anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres«.

| i) | Selv om Rettens forslag er nyttigt, tillader de nuværende prioriteringer og budgetmæssige begrænsninger ikke at efterkomme denne anbefaling i nær fremtid. |
| --- | --- |

i)

| 6.54. | Anbefalingerne vedrørende EuropeAid findes i EUF-beretningen. |
| --- | --- |

6.54.

Anbefalingerne vedrørende EuropeAid findes i EUF-beretningen.

| 6.54. | Som svar på Rettens anbefalinger vil EuropeAid:






  — | overveje mulige metoder med henblik på at finde frem til en indikator for den anslåede finansielle effekt af resterende fejl |
| --- | --- | --- |

6.54.

—

overveje mulige metoder med henblik på at finde frem til en indikator for den anslåede finansielle effekt af resterende fejl

| — | vurdere omkostningseffektiviteten af sin kontrol i forbindelse med gennemgangen af den tolerable risiko for fejl |
| --- | --- |

—

vurdere omkostningseffektiviteten af sin kontrol i forbindelse med gennemgangen af den tolerable risiko for fejl

| — | færdigudarbejde og videreformidle et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer |
| --- | --- |

—

færdigudarbejde og videreformidle et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer

| — | fortsætte indsatsen for at sikre en korrekt registrering i tide af revisionsoplysninger |
| --- | --- |

—

fortsætte indsatsen for at sikre en korrekt registrering i tide af revisionsoplysninger

| — | bestræbe sig på at forbedre informationsteknologisystemer, der understøtter dets revisionsarbejde |
| --- | --- |

—

bestræbe sig på at forbedre informationsteknologisystemer, der understøtter dets revisionsarbejde

| — | forbedre udformningen og screeningen af kriterierne for budgetstøttebetalinger ved hjælp af ændrede retningslinjer og peer review-processer (kvalitetsstøttegruppen) |
| --- | --- |

—

forbedre udformningen og screeningen af kriterierne for budgetstøttebetalinger ved hjælp af ændrede retningslinjer og peer review-processer (kvalitetsstøttegruppen)

| — | gennemføre ændrede rammer for overvågning og rapportering af forvaltningen af offentlige finanser med henblik på budgetstøttebetalinger. |
| --- | --- |

—

gennemføre ændrede rammer for overvågning og rapportering af forvaltningen af offentlige finanser med henblik på budgetstøttebetalinger.

| 6.55. | Rettens opfølgning af tidligere bemærkninger er sammenfattet i
  bilag 6.4
  . |
| --- | --- |

6.55.

Rettens opfølgning af tidligere bemærkninger er sammenfattet i
  bilag 6.4
  .

OPFØLGNING AF SÆRBERETNING Nr. 3/2006 OM DEN HUMANITÆRE BISTAND EFTER TSUNAMIEN

Indledning

| 6.56. | I 2006 offentliggjorde Revisionsretten sin særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter den tsunami, som den 26. december 2004 blev udløst af et jordskælv ud for det nordlige Sumatras vestkyst. Revisionen dækkede Generaldirektoratet for Humanitær Bistands (GD ECHO's) katastrofebistand og kortsigtede rehabilitering (8). |
| --- | --- |

6.56.

I 2006 offentliggjorde Revisionsretten sin særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter den tsunami, som den 26. december 2004 blev udløst af et jordskælv ud for det nordlige Sumatras vestkyst. Revisionen dækkede Generaldirektoratet for Humanitær Bistands (GD ECHO's) katastrofebistand og kortsigtede rehabilitering (8).

| 6.57. | I særberetning nr. 3/2006 fremsatte Retten en række anbefalinger, som alle fandt tilslutning hos Rådet og Parlamentet. Retten anbefalede Kommissionen:






  a) | at overveje, hvordan den kan bistå regeringerne i katastroferamte lande med at forvalte donorkoordineringen mere effektivt, så det sikres, at behovene opfyldes |
| --- | --- | --- |

6.57.

I særberetning nr. 3/2006 fremsatte Retten en række anbefalinger, som alle fandt tilslutning hos Rådet og Parlamentet. Retten anbefalede Kommissionen:

a)

at overveje, hvordan den kan bistå regeringerne i katastroferamte lande med at forvalte donorkoordineringen mere effektivt, så det sikres, at behovene opfyldes

| b) | at afklare GD ECHO's og GD for Miljøs respektive opgaver, (civilbeskyttelsesordningen), så der sikres en sammenhængende politik |
| --- | --- |

b)

at afklare GD ECHO's og GD for Miljøs respektive opgaver, (civilbeskyttelsesordningen), så der sikres en sammenhængende politik

| c) | at overveje at forlænge varigheden af nødhjælpsaktioner (f.eks. ni måneder i stedet for seks måneder), så der er tilstrækkelig tid til at gennemføre projekterne |
| --- | --- |

c)

at overveje at forlænge varigheden af nødhjælpsaktioner (f.eks. ni måneder i stedet for seks måneder), så der er tilstrækkelig tid til at gennemføre projekterne

| d) | at udbygge sit overvågningssystem, så det også omfatter følgende elementer: skriftlig feedback til partnerne efter overvågningsbesøg, udarbejdelse af sammenlignende oplysninger om omkostningerne, bedre beskrivelse af partnernes gennemførelsesordninger og oplysninger om, hvilke aktiviteter der er blevet gennemført, og hvor de er blevet gennemført |
| --- | --- |

d)

at udbygge sit overvågningssystem, så det også omfatter følgende elementer: skriftlig feedback til partnerne efter overvågningsbesøg, udarbejdelse af sammenlignende oplysninger om omkostningerne, bedre beskrivelse af partnernes gennemførelsesordninger og oplysninger om, hvilke aktiviteter der er blevet gennemført, og hvor de er blevet gennemført

| e) | at drøfte problemerne med at få adgang til oplysninger om de projekter, som gennemføres af FN-agenturer, inden for rammerne af samarbejdet om den finansielle og administrative rammeaftale. |
| --- | --- |

e)

at drøfte problemerne med at få adgang til oplysninger om de projekter, som gennemføres af FN-agenturer, inden for rammerne af samarbejdet om den finansielle og administrative rammeaftale.

| 6.58. | I sin reaktion på Rettens beretning opfordrede Rådet Kommissionen til at støtte den koordinerende rolle, som spilles af FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA), og Parlamentet insisterede på betydningen af at sammenkoble kortsigtet humanitær bistand med rehabilitering og genopbygning på længere sigt. |
| --- | --- |

6.58.

I sin reaktion på Rettens beretning opfordrede Rådet Kommissionen til at støtte den koordinerende rolle, som spilles af FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA), og Parlamentet insisterede på betydningen af at sammenkoble kortsigtet humanitær bistand med rehabilitering og genopbygning på længere sigt.

Opfølgning af anbefalingerne

| 6.59. | Efter et forslag fra Europa-Kommissionen om »den europæiske konsensus om humanitær bistand« blev der i 2007 udsendt en fælles erklæring (9) med det formål at styrke koordineringen og fremme bedste praksis mellem medlemsstaterne og Kommissionen. I 2008 udarbejdede Kommissionen en handlingsplan vedrørende denne konsensus. |
| --- | --- |

6.59.

Efter et forslag fra Europa-Kommissionen om »den europæiske konsensus om humanitær bistand« blev der i 2007 udsendt en fælles erklæring (9) med det formål at styrke koordineringen og fremme bedste praksis mellem medlemsstaterne og Kommissionen. I 2008 udarbejdede Kommissionen en handlingsplan vedrørende denne konsensus.

| 6.60. | Kommissionen går ind for, at OCHA spiller en ledende rolle i koordineringen af den humanitære bistand. GD ECHO er medlem af OCHA's donorstøttegruppe (ODSG), og i perioden 2007-2009 underskrev Kommissionen 43 kontrakter inden for samarbejdet med OCHA til en samlet værdi af ca. 30 millioner euro. |
| --- | --- |

6.60.

Kommissionen går ind for, at OCHA spiller en ledende rolle i koordineringen af den humanitære bistand. GD ECHO er medlem af OCHA's donorstøttegruppe (ODSG), og i perioden 2007-2009 underskrev Kommissionen 43 kontrakter inden for samarbejdet med OCHA til en samlet værdi af ca. 30 millioner euro.

| 6.61. | Kommissionen søger at koordinere EU's bistandsformer med EU-medlemsstaternes i Rådets arbejdsgruppe for humanitær bistand og fødevarehjælp (COHAFA) og Udvalget for Humanitær Bistand (HAC). Kommissionen har også forbedret anvendelsen af »14-punkt-systemet« til registrering af EU's humanitære bistand, og i 2009 bestilte GD ECHO en undersøgelse, der skulle give en oversigt over donorernes koordinering på stedet i forbindelse med humanitær bistand (10). |
| --- | --- |

6.61.

Kommissionen søger at koordinere EU's bistandsformer med EU-medlemsstaternes i Rådets arbejdsgruppe for humanitær bistand og fødevarehjælp (COHAFA) og Udvalget for Humanitær Bistand (HAC). Kommissionen har også forbedret anvendelsen af »14-punkt-systemet« til registrering af EU's humanitære bistand, og i 2009 bestilte GD ECHO en undersøgelse, der skulle give en oversigt over donorernes koordinering på stedet i forbindelse med humanitær bistand (10).

| 6.62. | I tråd med dette delte GD ECHO i 2008 og 2009 ca. 250 situationsrapporter med EU's medlemsstater og Europa-Parlamentet. Disse rapporter udarbejdes af personale i marken og beskriver den humanitære situation på stedet, mens en krise udspiller sig i et bestemt land eller en bestemt region. |
| --- | --- |

6.62.

I tråd med dette delte GD ECHO i 2008 og 2009 ca. 250 situationsrapporter med EU's medlemsstater og Europa-Parlamentet. Disse rapporter udarbejdes af personale i marken og beskriver den humanitære situation på stedet, mens en krise udspiller sig i et bestemt land eller en bestemt region.

| 6.63. | Som reaktion på Rettens anbefaling meddelte Kommissionen i 2009, at monitorerings- og informationscentret for civilbeskyttelse (MIC) ville blive flyttet fra GD for Miljø til GD ECHO med virkning fra februar 2010. |
| --- | --- |

6.63.

Som reaktion på Rettens anbefaling meddelte Kommissionen i 2009, at monitorerings- og informationscentret for civilbeskyttelse (MIC) ville blive flyttet fra GD for Miljø til GD ECHO med virkning fra februar 2010.

| 6.64. | Kommissionen lagde vægt på, at nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) sammenkobles, i stedet for at nødhjælpsaktioner blot forlænges. Den mente, at dette ville kræve en væsentlig ændring af konceptet og retsgrundlaget for EU's politik udadtil som helhed. Retsgrundlaget er derfor blevet forbedret, og Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre samarbejdet mellem sine tjenestegrene med ansvar for humanitær bistand og udvikling og andre bistandsaktører, især i marken og i situationer med krise og statsskrøbelighed. |
| --- | --- |

6.64.

Kommissionen lagde vægt på, at nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) sammenkobles, i stedet for at nødhjælpsaktioner blot forlænges. Den mente, at dette ville kræve en væsentlig ændring af konceptet og retsgrundlaget for EU's politik udadtil som helhed. Retsgrundlaget er derfor blevet forbedret, og Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre samarbejdet mellem sine tjenestegrene med ansvar for humanitær bistand og udvikling og andre bistandsaktører, især i marken og i situationer med krise og statsskrøbelighed.

| 6.65. | Kommissionen søgte at afhjælpe de konstaterede svagheder i overvågningssystemet, primært ved at håndhæve sine procedurer for intern kontrol strengere og ved at gennemgå retningslinjerne for overvågning. En mere konkret fremgangsmåde er blevet anvendt i forbindelse med udviklingen af et system med sammenlignende oplysninger om omkostningerne. GD ECHO arbejder på et overordnet system med sammenlignelige enhedsomkostninger, som forventes at indeholde en kritisk masse af data om faktiske enhedsomkostninger. Ikke desto mindre forventes systemet, som kaldes »Cost Observed for Results« (COR), først at blive brugt i den informationsteknologiske platform Hope/e-tool fra 2012. |
| --- | --- |

6.65.

Kommissionen søgte at afhjælpe de konstaterede svagheder i overvågningssystemet, primært ved at håndhæve sine procedurer for intern kontrol strengere og ved at gennemgå retningslinjerne for overvågning. En mere konkret fremgangsmåde er blevet anvendt i forbindelse med udviklingen af et system med sammenlignende oplysninger om omkostningerne. GD ECHO arbejder på et overordnet system med sammenlignelige enhedsomkostninger, som forventes at indeholde en kritisk masse af data om faktiske enhedsomkostninger. Ikke desto mindre forventes systemet, som kaldes »Cost Observed for Results« (COR), først at blive brugt i den informationsteknologiske platform Hope/e-tool fra 2012.

| 6.65. | Udformningen af COR-modellen (»Cost of Observed Results«) vil begynde i 2011, når den er blevet bygget ind i et it-redskab (Hope/e-tool). Efter testningen og dataindlæsningen forventes det, at det kan planlægges at begynde at anvende modellen i 2012. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | I sin særberetning nr. 15/2009 (11) behandler Retten problemet med at få adgang til oplysninger om de projekter, der gennemføres af FN-agenturer. |
| --- | --- |

6.66.

I sin særberetning nr. 15/2009 (11) behandler Retten problemet med at få adgang til oplysninger om de projekter, der gennemføres af FN-agenturer.

| 6.66. | Kommissionen har fuldt ud støttet Rettens anmodninger om at få den nødvendige dokumentation fra FN-organisationer, og det princip er klart fastsat i den finansielle og administrative rammeaftale. Hvis Revisionsretten underretter Kommissionen om de problemer, der opstår i den forbindelse, kan den kontakte sine modparter i FN for at finde en løsning og sikre, at Revisionsretten får de nødvendige oplysninger. |
| --- | --- |

6.66.

Konklusioner

| 6.67. | Kommissionen har taget hensyn til Rettens og dechargemyndighedens anbefalinger, men nogle af de konkrete forbedringer af overvågningssystemet er endnu ikke afsluttet. Mere specifikt kan det nævnes: |
| --- | --- |

6.67.

Kommissionen har taget hensyn til Rettens og dechargemyndighedens anbefalinger, men nogle af de konkrete forbedringer af overvågningssystemet er endnu ikke afsluttet. Mere specifikt kan det nævnes:

6.67.

| a) | at Kommissionen har forsøgt at sikre en mere effektiv donorkoordinering gennem konsensussen og handlingsplanen, sin støtte til FN's OCHA og sit kontinuerlige samarbejde med medlemsstaterne. I den midtvejsevaluering af handlingsplanen vedrørende konsensussen, som skal foreligge i 2010, bør det systematisk beskrives, hvordan Kommissionen får størst muligt udbytte af de fem komparative fordele med hensyn til koordinering og komplementaritet mellem de humanitære donorer, som konsensussen nævner |
| --- | --- |

a)

at Kommissionen har forsøgt at sikre en mere effektiv donorkoordinering gennem konsensussen og handlingsplanen, sin støtte til FN's OCHA og sit kontinuerlige samarbejde med medlemsstaterne. I den midtvejsevaluering af handlingsplanen vedrørende konsensussen, som skal foreligge i 2010, bør det systematisk beskrives, hvordan Kommissionen får størst muligt udbytte af de fem komparative fordele med hensyn til koordinering og komplementaritet mellem de humanitære donorer, som konsensussen nævner

| a) | Kommissionens midtvejsevaluering af handlingsplanen vedrørende konsensussen er undervejs; de endelige resultater heraf vil foreligge ved udgangen af 2010. |
| --- | --- |

a)

| b) | at MIC's flytning til GD ECHO forventes at sikre en sammenhængende tilgang i de to kommissionstjenestegrene |
| --- | --- |

b)

at MIC's flytning til GD ECHO forventes at sikre en sammenhængende tilgang i de to kommissionstjenestegrene

| b) | Flytningen af MIC skaber allerede en række synergier, såsom at der foreligger realtidsoplysninger allerede ved starten af naturkatastrofer og andre katastrofer, og at der er et tættere samarbejde mellem GD ECHO's tekniske eksperter i marken og medlemsstaternes eksperter, der er udsendt til civilbeskyttelsesaktiviteter |
| --- | --- |

b)

| c) | at de nye finansieringsinstrumenter, der blev indført i 2007 — udviklingssamarbejdsinstrumentet og stabilitetsinstrumentet — giver Kommissionen redskaber til at takle udfordringen med at sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling, ved at anvende et policy-mix i stater, der er på vej ud af en krise |
| --- | --- |

c)

at de nye finansieringsinstrumenter, der blev indført i 2007 — udviklingssamarbejdsinstrumentet og stabilitetsinstrumentet — giver Kommissionen redskaber til at takle udfordringen med at sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling, ved at anvende et policy-mix i stater, der er på vej ud af en krise

| c) | Kommissionen noterer sig med tilfredshed Rettens anerkendelse af bidraget til det nye instrument til overgangsprocessen. For at øge denne indsats har Kommissionen oprettet en tværtjenstlig gruppe vedrørende overgangen for derved at fremme et fælles syn, koordinerede fremgangsmåder og fælles holdninger til politikker i forbindelse med »overgangssituationer«, hvor der findes instrumenter for humanitær bistand, udvikling og stabilisering. Målet er at forbedre både politikken og gennemførelsen af programmer i marken og at bidrage til den internationale politiske debat om overgangssituationer. |
| --- | --- |

c)

| d) | at udviklingen af COR-systemet er et konsekvent og lovende tiltag, men at dets funktion og resultater først kan evalueres, når systemet er fuldt implementeret. |
| --- | --- |

d)

at udviklingen af COR-systemet er et konsekvent og lovende tiltag, men at dets funktion og resultater først kan evalueres, når systemet er fuldt implementeret.

| d) | Kommissionen er enig med Rettens bemærkning og tilstræber at kunne forelægge de første resultater ved udgangen af 2011. |
| --- | --- |

d)

OPFØLGNING AF SÆRBERETNING Nr. 6/2006 OM MILJØASPEKTET I KOMMISSIONENS UDVIKLINGSSAMARBEJDE

Indledning

| 6.68. | I 2006 offentliggjorde Retten sin særberetning nr. 6/2006 om miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde (12). Retten undersøgte de miljøprogrammer, som Kommissionen finansierede, og så også på, hvordan Kommissionen integrerede miljøet i hele sit udviklingssamarbejde. |
| --- | --- |

6.68.

I 2006 offentliggjorde Retten sin særberetning nr. 6/2006 om miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde (12). Retten undersøgte de miljøprogrammer, som Kommissionen finansierede, og så også på, hvordan Kommissionen integrerede miljøet i hele sit udviklingssamarbejde.

| 6.69. | Rettens 15 anbefalinger til Kommissionen, som blev hilst velkommen af Rådet og Parlamentet, vedrørte tre hovedområder: Der burde opstilles en generel miljøstrategi og følges op på gennemførelsen af den, miljøintegreringen burde gøres mere effektiv, og miljøprojekterne burde gøres mere effektive. |
| --- | --- |

6.69.

Rettens 15 anbefalinger til Kommissionen, som blev hilst velkommen af Rådet og Parlamentet, vedrørte tre hovedområder: Der burde opstilles en generel miljøstrategi og følges op på gennemførelsen af den, miljøintegreringen burde gøres mere effektiv, og miljøprojekterne burde gøres mere effektive.

| 6.70. | Parlamentet anbefalede endvidere Kommissionen at gøre mere omfattende brug af den anerkendte ekspertise, som findes i de forvaltningsorganer i medlemsstaterne, der står for udviklingsbistand, og i private virksomheder, der som partnere til disse forvaltningsorganer har stor ekspertise i at forvalte miljøprojekter som led i de nationale udviklingssamarbejdsprogrammer (13). |
| --- | --- |

6.70.

Parlamentet anbefalede endvidere Kommissionen at gøre mere omfattende brug af den anerkendte ekspertise, som findes i de forvaltningsorganer i medlemsstaterne, der står for udviklingsbistand, og i private virksomheder, der som partnere til disse forvaltningsorganer har stor ekspertise i at forvalte miljøprojekter som led i de nationale udviklingssamarbejdsprogrammer (13).

Opfølgning af anbefalingerne

| 6.71. | Efter offentliggørelsen af Rettens særberetning prioriterede Kommissionens tjenestegrene udarbejdelsen af en ny generel miljøstrategi og fremlagde et udkast til en strategi ved udgangen af 2006. Ændringer i Kommissionens prioriteringer forsinkede imidlertid det videre arbejde med strategien, så først i april 2009 blev elementer til udvikling af den nye strategi præsenteret i et arbejdsdokument (14). Rådet hilste dette dokument velkommen og opfordrede i juni 2009 Kommissionen til at udarbejde et samlet EU-strategidokument, som kunne offentliggøres i 2011. I marts 2010 var Kommissionen og medlemsstaterne i en tidlig fase med hensyn til fastlæggelsen af arbejdsprogrammet for udarbejdelsen af den nye strategi. |
| --- | --- |

6.71.

Efter offentliggørelsen af Rettens særberetning prioriterede Kommissionens tjenestegrene udarbejdelsen af en ny generel miljøstrategi og fremlagde et udkast til en strategi ved udgangen af 2006. Ændringer i Kommissionens prioriteringer forsinkede imidlertid det videre arbejde med strategien, så først i april 2009 blev elementer til udvikling af den nye strategi præsenteret i et arbejdsdokument (14). Rådet hilste dette dokument velkommen og opfordrede i juni 2009 Kommissionen til at udarbejde et samlet EU-strategidokument, som kunne offentliggøres i 2011. I marts 2010 var Kommissionen og medlemsstaterne i en tidlig fase med hensyn til fastlæggelsen af arbejdsprogrammet for udarbejdelsen af den nye strategi.

| 6.71. | Forsinkelsen i udarbejdelsen af strategien skyldtes en ændring af prioriteringerne, hvorved miljøstrategien ikke længere skulle udsendes som en enestående meddelelse, men som et bilag til en bredere meddelelse om mainstreaming af alle tværgående spørgsmål (ikke kun miljøspørgsmål), der var planlagt til at blive vedtaget ved udgangen af 2008. Denne fremgangsmåde blev foreslået med henblik på at mindske antallet af Kommissionens meddelelser. Den nye fremgangsmåde blev dog droppet på grund af problemerne med at samle forskellige mainstreamingemner i ét dokument og i erkendelse af behovet for en mere fokuseret tilgang til miljøspørgsmålet. I september 2009 blev der afholdt et møde med medlemsstaterne (og civilsamfundet) for i fællesskab at indlede udarbejdelsen af den nye strategi. |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | I september 2006 fastlagde Kommissionen en operationel ramme for udarbejdelsen af sin nye miljøstrategi og nedsatte en tværtjenstlig gruppe under ledelse af GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling med repræsentanter for de relevante generaldirektorater. I 2006 anmodede Kommissionen om teknisk bistand med henblik på at identificere mulige resultatindikatorer for miljøintegration til brug i den nye miljøstrategi. I 2009 foretog yderen af den tekniske bistand for første gang en fuld vurdering af Kommissionens resultater med hensyn til miljøintegration ved hjælp af de udviklede indikatorer og metoder. |
| --- | --- |

6.72.

I september 2006 fastlagde Kommissionen en operationel ramme for udarbejdelsen af sin nye miljøstrategi og nedsatte en tværtjenstlig gruppe under ledelse af GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling med repræsentanter for de relevante generaldirektorater. I 2006 anmodede Kommissionen om teknisk bistand med henblik på at identificere mulige resultatindikatorer for miljøintegration til brug i den nye miljøstrategi. I 2009 foretog yderen af den tekniske bistand for første gang en fuld vurdering af Kommissionens resultater med hensyn til miljøintegration ved hjælp af de udviklede indikatorer og metoder.

| 6.72. | Der blev — således som Retten havde anmodet om — fastsat en række vigtige kvantitative indikatorer vedrørende den eksisterende strategi for integration af miljøhensyn, som har været genstand for overvågning siden 2006. Disse indikatorer vedrører anvendelsen af redskaber såsom miljøprofiler ved udarbejdelsen af landestrategier og regionale strategier samt miljøvurderinger i forbindelse med programmer og projekter, antallet af tilbudte uddannelseskurser og antallet af medarbejdere, der blev uddannet. Hvad angår kvalitative indikatorer til at evaluere integrationen af miljøhensyn i projektformuleringen, blev de fastsat og anvendt i den første, efterfølgende pilotvurdering, der blev gennemført i 2009. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Kommissionen har ikke foretaget en specifik gennemgang for at vurdere, om den har intern kapacitet til at gennemføre miljøstrategien. Kommissionen har hovedsagelig øget kapaciteten gennem sit omfattende videreuddannelsesprogram og ved at udsende mere detaljerede retningslinjer til personalet. Nøgleenheder i Kommissionens hovedsæde har desuden fået tilført et begrænset antal nye ansatte, som primært skal arbejde med klimaændringer i forbindelse med udviklingssamarbejdet. |
| --- | --- |

6.73.

Kommissionen har ikke foretaget en specifik gennemgang for at vurdere, om den har intern kapacitet til at gennemføre miljøstrategien. Kommissionen har hovedsagelig øget kapaciteten gennem sit omfattende videreuddannelsesprogram og ved at udsende mere detaljerede retningslinjer til personalet. Nøgleenheder i Kommissionens hovedsæde har desuden fået tilført et begrænset antal nye ansatte, som primært skal arbejde med klimaændringer i forbindelse med udviklingssamarbejdet.

| 6.73. | På baggrund af Kommissionens ansættelsesstop og som erkendt af Retten har EuropeAid lagt vægt på at styrke de ikke-specialiserede kvalifikationer hos personalet snarere end at gennemføre en specifik gennemgang af dens interne kapacitet. Det har konsekvent fulgt denne fremgangsmåde i referenceperioden. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Personalevejledningen om integrering af miljøspørgsmål i udviklingsbistanden blev udsendt ved udgangen af 2006 og ajourført i 2009 for at tage bedre højde for klimaændringer. I 2009 fik EuropeAid imidlertid foretaget en konsulentundersøgelse, som viste, at integreringen af miljøaspekter på projektformuleringsstadiet kunne forbedres yderligere i ca. 50 % af de undersøgte projekter. |
| --- | --- |

6.74.

Personalevejledningen om integrering af miljøspørgsmål i udviklingsbistanden blev udsendt ved udgangen af 2006 og ajourført i 2009 for at tage bedre højde for klimaændringer. I 2009 fik EuropeAid imidlertid foretaget en konsulentundersøgelse, som viste, at integreringen af miljøaspekter på projektformuleringsstadiet kunne forbedres yderligere i ca. 50 % af de undersøgte projekter.

| 6.74. | Den efterfølgende gennemgang — som var en pilotøvelse — indgik som en del af bestræbelserne for at sikre en vedvarende forbedring i projektformuleringsfasen. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Et stort antal ansatte i Kommissionen er blevet undervist i miljøaspekterne ved udviklingssamarbejde, og Kommissionen har investeret betydelige midler i dette tiltag. Denne videreuddannelse har siden 2009 været obligatorisk for det operative personale i EuropeAid, men ikke i GD for Udvikling og GD for Eksterne Forbindelser. |
| --- | --- |

6.75.

Et stort antal ansatte i Kommissionen er blevet undervist i miljøaspekterne ved udviklingssamarbejde, og Kommissionen har investeret betydelige midler i dette tiltag. Denne videreuddannelse har siden 2009 været obligatorisk for det operative personale i EuropeAid, men ikke i GD for Udvikling og GD for Eksterne Forbindelser.

| 6.75. | Det er nu obligatorisk for alt operationelt personale i EuropeAids hovedsæde og for alt operationelt personale i EuropeAid, der udsendes til delegationer, at deltage i uddannelseskurser vedrørende integration af miljøaspektet. Det var et af de uddannelseskurser, der havde størst deltagelse i 2009 med flere end 400 deltagere. Der er siden 2005 blevet gennemført et omfattende program af uddannelsesseminarer, herunder ca. 50 regionale seminarer, der blev afholdt i samarbejde med lande, og et større antal, der blev afholdt i hovedsædet. |
| --- | --- |

6.75.

| 6.76. | Kommissionen har endnu ikke foretaget en samlet evaluering af miljøbistanden, som dækker både programmerne og integreringen. Der mangler også stadig en central database med alle de individuelle projekter, som er blevet evalueret. Miljøaspekterne i Kommissionens projektovervågningssystem er blevet udvidet, men overvågningsrapporterne er ikke blevet vurderet ud fra et miljøperspektiv. |
| --- | --- |

6.76.

Kommissionen har endnu ikke foretaget en samlet evaluering af miljøbistanden, som dækker både programmerne og integreringen. Der mangler også stadig en central database med alle de individuelle projekter, som er blevet evalueret. Miljøaspekterne i Kommissionens projektovervågningssystem er blevet udvidet, men overvågningsrapporterne er ikke blevet vurderet ud fra et miljøperspektiv.

| 6.76. | Der er i 2011 planlagt en evaluering af integrationen af miljøaspektet i forbindelse med udviklingssamarbejdet. Der er på nuværende tidspunkt ved at blive udviklet en central database til individuelle projektevalueringer; den vil blive sat i drift i 2011. Der blev udarbejdet resultatorienterede evalueringsrapporter af overvågningen med fokus på miljøprojekter, der blev gennemført i Latinamerika i 2005 og 2009. I forbindelse med landeevalueringer af EU-samarbejdet er en række miljømæssige aspekter blevet behandlet som en del af tværgående spørgsmål. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Kommissionen har taget skridt til at forbedre identificeringen af miljørelaterede projekter, men den er stadig ikke i stand til nøjagtigt at vurdere omfanget af de miljørelaterede udgifter. Med hensyn til klimarelevante projekter har den indført et system, som gør det muligt at lave udgiftsoverslag, men det har den ikke gjort på andre områder, navnlig biodiversitet og ørkendannelse. |
| --- | --- |

6.77.

Kommissionen har taget skridt til at forbedre identificeringen af miljørelaterede projekter, men den er stadig ikke i stand til nøjagtigt at vurdere omfanget af de miljørelaterede udgifter. Med hensyn til klimarelevante projekter har den indført et system, som gør det muligt at lave udgiftsoverslag, men det har den ikke gjort på andre områder, navnlig biodiversitet og ørkendannelse.

| 6.77. | EuropeAid har forbedret sin kapacitet til at indkredse og spore udgifter i forbindelse med miljøprojekter, men det er fortsat en meget kompleks opgave at udregne de nøjagtige beløb, der er ydet til miljømål inden for foranstaltninger, som hovedsageligt sigtede mod andre politiske mål. Der er drøftelser i gang med OECD/DAC for at se, hvordan kvalitative data baseret på Rio-markører bedst kan omsættes til finansielle data. |
| --- | --- |

6.77.

| 6.78. | Der er udarbejdet landemiljøprofiler (LMP) til næsten alle landestrategidokumenter (LSD), og et særligt afsnit om miljøet er indføjet i selve landestrategidokumenterne. Landemiljøprofilernes kvalitet er imidlertid svingende, og generelt er deres indflydelse på landestrategidokumenterne stadig begrænset. Retningslinjerne for den midtvejsevaluering af landestrategidokumenterne, som var under udførelse, da denne opfølgning fandt sted, har til formål at sætte øget fokus på miljø i landestrategidokumenterne og gør det til en særlig prioritet at inkludere klimaændringsspørgsmål i de ændrede landestrategidokumenter. |
| --- | --- |

6.78.

Der er udarbejdet landemiljøprofiler (LMP) til næsten alle landestrategidokumenter (LSD), og et særligt afsnit om miljøet er indføjet i selve landestrategidokumenterne. Landemiljøprofilernes kvalitet er imidlertid svingende, og generelt er deres indflydelse på landestrategidokumenterne stadig begrænset. Retningslinjerne for den midtvejsevaluering af landestrategidokumenterne, som var under udførelse, da denne opfølgning fandt sted, har til formål at sætte øget fokus på miljø i landestrategidokumenterne og gør det til en særlig prioritet at inkludere klimaændringsspørgsmål i de ændrede landestrategidokumenter.

| 6.78. | Kvaliteten af landemiljøprofiler (LMP) og deres indflydelse på landestrategidokumenter (LSD) varierer stadig, men visse LMP'er er ved at blive ajourført på grundlag af kriterierne for integration af miljøhensyn og for bedre at kunne tage fat på spørgsmål vedrørende klimaændringer, samtidig med at retningslinjerne for midtvejsevalueringen har medført større hensyntagen til miljø- og klimaændringsspørgsmål i LSD'er, navnlig i lande, der var omfattet af udviklingssamarbejdsinstrumentet. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Kommissionen har udarbejdet en vejledning om integrering af miljøspørgsmål i budgetstøttetransaktioner. I praksis er det dog stadig sjældent, at miljøbetingelser og -indikatorer indgår i budgetstøtteprogrammer, og kun i nogle få tilfælde er der foretaget strategiske miljøvurderinger. |
| --- | --- |

6.79.

Kommissionen har udarbejdet en vejledning om integrering af miljøspørgsmål i budgetstøttetransaktioner. I praksis er det dog stadig sjældent, at miljøbetingelser og -indikatorer indgår i budgetstøtteprogrammer, og kun i nogle få tilfælde er der foretaget strategiske miljøvurderinger.

| 6.79. | Der vil i 2011 blive udsendt nye budgetstøtteretningslinjer, som vil indeholde nye råd vedrørende tværgående spørgsmål. Trods medtagelsen af specifikke miljøindikatorer finder den politiske dialog vedrørende miljøspørgsmål i mange lande imidlertid sted inden for de fælles donorrammer, der følger generelle budgetstøtteaktioner. Strategiske miljøvurderinger kræver, at der tages hensyn til lokale forhold og inddragelsen af partnerlande for at være effektive, og der kan derfor ikke pålægges krav om sådanne vurderinger. |
| --- | --- |

6.79.

| 6.80. | Selv om der i Kommissionens retningslinjer er opstillet specifikke procedurer for miljøscreening af alle projekter, har EuropeAid overladt det til delegationerne at afgøre, om de vil oprette miljøkontaktpunkter til at kontrollere disse procedurer. På grund af personalebegrænsninger kan EuropeAids egne miljøspecialister ikke gennemgå miljøscreeningen af alle projektforslag. |
| --- | --- |

6.80.

Selv om der i Kommissionens retningslinjer er opstillet specifikke procedurer for miljøscreening af alle projekter, har EuropeAid overladt det til delegationerne at afgøre, om de vil oprette miljøkontaktpunkter til at kontrollere disse procedurer. På grund af personalebegrænsninger kan EuropeAids egne miljøspecialister ikke gennemgå miljøscreeningen af alle projektforslag.

| 6.81. | Kommissionen har også udarbejdet retningslinjer for udførelsen af miljøkonsekvensvurderinger på projektformuleringsstadiet samt for opfølgning af anbefalingerne i disse vurderinger. Ifølge EuropeAids konsulentundersøgelse fra 2009, som er nævnt i punkt 6.74, overholdes kravet om miljøkonsekvensvurderinger imidlertid stadig ikke altid. |
| --- | --- |

6.81.

Kommissionen har også udarbejdet retningslinjer for udførelsen af miljøkonsekvensvurderinger på projektformuleringsstadiet samt for opfølgning af anbefalingerne i disse vurderinger. Ifølge EuropeAids konsulentundersøgelse fra 2009, som er nævnt i punkt 6.74, overholdes kravet om miljøkonsekvensvurderinger imidlertid stadig ikke altid.

| 6.81. | EuropeAid har udviklet informative og rådgivende dokumenter, hvori der bl.a. henvises til støtte til samfundsbaseret forvaltning af naturressourcer. En række EU-programmer har fremmet initiativer vedrørende forvaltning af naturressourcer på lokalt plan. I det tematiske program for miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi, henvises der specifikt til samarbejdet med lokalsamfundene, og dette blev taget op i indkaldelser af forslag til konceptnoter, hvori der blev taget hensyn til at sikre lokalsamfundenes, herunder indfødte befolkningsgruppers, brugsret og rettigheder i forbindelse med skovforvaltning. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | I forbindelse med det tematiske program for miljø (15) har delegationerne en større rolle med hensyn til evalueringen af projektforslagene. Hvad angår projekter under landestrategidokumenterne indeholder håndbogen i miljøintegrering retningslinjer, som skal sikre, at der i projektudformningen tages højde for lokale forhold. |
| --- | --- |

6.82.

I forbindelse med det tematiske program for miljø (15) har delegationerne en større rolle med hensyn til evalueringen af projektforslagene. Hvad angår projekter under landestrategidokumenterne indeholder håndbogen i miljøintegrering retningslinjer, som skal sikre, at der i projektudformningen tages højde for lokale forhold.

| 6.83. | Som led i processen med at forenkle Kommissionens finansielle forvaltning blev finansforordningen og den praktiske vejledning ændret for at gøre det lettere og hurtigere at gennemføre indkøbsprocedurer. |
| --- | --- |

6.83.

Som led i processen med at forenkle Kommissionens finansielle forvaltning blev finansforordningen og den praktiske vejledning ændret for at gøre det lettere og hurtigere at gennemføre indkøbsprocedurer.

| 6.84. | Det omtales i EuropeAids miljøretningslinjer, at der skal lægges vægt på at hjælpe lokalsamfundene med at finde bæredygtige måder at udnytte de lokale naturressourcer på, men der er ikke udsendt specifik vejledning i, hvordan dette skal gøres. |
| --- | --- |

6.84.

Det omtales i EuropeAids miljøretningslinjer, at der skal lægges vægt på at hjælpe lokalsamfundene med at finde bæredygtige måder at udnytte de lokale naturressourcer på, men der er ikke udsendt specifik vejledning i, hvordan dette skal gøres.

| 6.84. | EuropeAid har udviklet en række informationsdokumenter for at fremme en bæredygtig udvikling med særlig vægt på lokalsamfundsbaserede tiltag. I det tematiske program for miljø henvises der desuden specifikt til samarbejdet med lokalsamfundene, og dette blev taget op i indkaldelser af forslag til konceptnoter, hvori der blev taget hensyn til at sikre lokalsamfundenes, herunder indfødte befolkningsgruppers, brugsret og rettigheder i forbindelse med skovforvaltning. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Kommissionen har ikke foretaget en samlet vurdering af de forskellige bistandsinstrumenters effektivitet med hensyn til at støtte miljøet. EuropeAid er dog ved at afslutte en undersøgelse vedrørende udvikling af sektortilgange og undersøger også muligheden for at oprette EU-trustfonde, som kan anvendes til at støtte miljøet. |
| --- | --- |

6.85.

Kommissionen har ikke foretaget en samlet vurdering af de forskellige bistandsinstrumenters effektivitet med hensyn til at støtte miljøet. EuropeAid er dog ved at afslutte en undersøgelse vedrørende udvikling af sektortilgange og undersøger også muligheden for at oprette EU-trustfonde, som kan anvendes til at støtte miljøet.

| 6.85. | EU's undersøgelse af sektorbaserede tiltag på området miljø og naturressourcer er nu blevet afsluttet i samarbejde med en række EU-udviklingsagenturer, og der er et par sektorstøtteprogrammer på vej på dette område. Det er helt klart en ny udvikling i forhold til tidligere. Det kan nu blive muligt at oprette EU-trustfonde inden for rammerne af et forslag til ændring af finansforordningen, og der er indgået overførselsaftaler, således at EU-medlemsstaterne kan bidrage til den EU-finansierede globale klimaalliance. Innovative finansieringsmekanismer på miljøområdet omfatter desuden indgåelse af partnerskaber mellem private virksomheder og offentlige institutioner og en kombination af lån og tilskud. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Kommissionen har fortsat gjort brug af medlemsstaternes og private virksomheders ekspertise i forbindelse med gennemførelsen af sine miljøprogrammer, og den har udvidet den private sektors muligheder for at deltage i det tematiske program for miljø. |
| --- | --- |

6.86.

Kommissionen har fortsat gjort brug af medlemsstaternes og private virksomheders ekspertise i forbindelse med gennemførelsen af sine miljøprogrammer, og den har udvidet den private sektors muligheder for at deltage i det tematiske program for miljø.

| 6.86. | Kommissionen har fortsat gjort brug af medlemsstaternes og private virksomheders ekspertise i forbindelse med gennemførelsen af dens miljøstrategi. |
| --- | --- |

6.86.

Konklusioner

| 6.87. | Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at følge Rettens vidtrækkende anbefalinger. Det er især tilfældet med hensyn til opbyggelsen af intern kapacitet ved hjælp af videreuddannelse og retningslinjer til personalet. Ikke desto mindre viste en EuropeAid-undersøgelse i 2009, at der er svagheder i gennemførelsen af nogle af de nye miljøintegreringsprocedurer. |
| --- | --- |

6.87.

Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at følge Rettens vidtrækkende anbefalinger. Det er især tilfældet med hensyn til opbyggelsen af intern kapacitet ved hjælp af videreuddannelse og retningslinjer til personalet. Ikke desto mindre viste en EuropeAid-undersøgelse i 2009, at der er svagheder i gennemførelsen af nogle af de nye miljøintegreringsprocedurer.

| 6.87. | Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at Retten anerkender, at der er sket betydelige fremskridt, hvad angår integrationen af miljøaspektet i Kommissionens portefølje for bistand til tredjelande. Den efterfølgende gennemgang — som var en pilotøvelse — indgik som en del af bestræbelserne for at sikre en vedvarende forbedring. Denne proces omfattede gennemgang af peer review-procedurer (kvalitetsstøttegruppen) og indførelse af klare instrukser om at tage fat på miljømæssige aspekter i forbindelse med udarbejdelsen af forslag til projekter. |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | Der er adskillige områder, hvor der skal gøres mere, før anbefalingerne er efterkommet fuldt ud. Den nye generelle miljøstrategi er stadig under udvikling, men den er nødt til at være klar i 2011, hvis den skal anvendes i den kommende programmeringsperiode. Denne strategi skal underbygges af mere arbejde vedrørende miljøresultatindikatorer og den samlede evaluering af miljøintegreringens og miljøprogrammernes effektivitet, herunder de forskellige instrumenters rolle. Der er også brug for mere opmærksomhed på integrering af miljøspørgsmål i budgetstøtteprogrammer. |
| --- | --- |

6.88.

Der er adskillige områder, hvor der skal gøres mere, før anbefalingerne er efterkommet fuldt ud. Den nye generelle miljøstrategi er stadig under udvikling, men den er nødt til at være klar i 2011, hvis den skal anvendes i den kommende programmeringsperiode. Denne strategi skal underbygges af mere arbejde vedrørende miljøresultatindikatorer og den samlede evaluering af miljøintegreringens og miljøprogrammernes effektivitet, herunder de forskellige instrumenters rolle. Der er også brug for mere opmærksomhed på integrering af miljøspørgsmål i budgetstøtteprogrammer.

| 6.88. | Kommissionen og EU-medlemsstaterne samarbejder om i fællesskab at udarbejde et første udkast til miljøstrategi i begyndelsen af 2011 med henblik på vedtagelse heraf i anden halvdel af 2011.

  Kommissionen har til hensigt at arbejde videre med indikatorer til overvågning af, hvor effektiv en ny miljøstrategi er, og til vurdering af integrationen af miljøaspektet i dens foranstaltninger. Der er i 2011 planlagt en samlet evaluering af integrationen af miljøaspektet i forbindelse med udviklingssamarbejdet. Hvis resultaterne af evalueringen foreligger tids nok, vil de indgå i udformningen af en ny EU-strategi. Der er i 2011 også planlagt nye budgetstøtteretningslinjer, som vil indeholde nye råd vedrørende tværgående spørgsmål. I forbindelse med dette arbejde vil Kommissionen fortsat tilstræbe en tæt koordinering og harmonisering med EU-medlemsstaterne til støtte for dagsordenen for nyttevirkningen af udviklingsbistanden. |
| --- | --- |

6.88.

Kommissionen har til hensigt at arbejde videre med indikatorer til overvågning af, hvor effektiv en ny miljøstrategi er, og til vurdering af integrationen af miljøaspektet i dens foranstaltninger. Der er i 2011 planlagt en samlet evaluering af integrationen af miljøaspektet i forbindelse med udviklingssamarbejdet. Hvis resultaterne af evalueringen foreligger tids nok, vil de indgå i udformningen af en ny EU-strategi. Der er i 2011 også planlagt nye budgetstøtteretningslinjer, som vil indeholde nye råd vedrørende tværgående spørgsmål. I forbindelse med dette arbejde vil Kommissionen fortsat tilstræbe en tæt koordinering og harmonisering med EU-medlemsstaterne til støtte for dagsordenen for nyttevirkningen af udviklingsbistanden.

---

(1)  Den bistand, der ydes over de europæiske udviklingsfonde, finansieres ikke over det almindelige budget og gennemgås derfor i en særskilt beretning.

(2)  Efter ikrafttrædelsen af EU-traktaten som ændret ved Lissabontraktaten blev Kommissionens delegationer til Den Europæiske Unions delegationer.

(3)  Phare var det vigtigste finansielle instrument i førtiltrædelsesstrategien for de central- og østeuropæiske lande. Cardsprogrammet yder fællesskabsbistand til genopbygning, udvikling og stabilisering på Balkan.

(4)  EFT L 163 af 2.7.1996, s. 1.

(5)  Efterfølgende kontrol i forbindelse med GD RELEX.

(6)  Kommissionens uddelegering af forvaltningsbeføjelser i forbindelse med decentraliseringsprocessen.

(7)  Nonprofitorganisationer med speciale i teknisk og kommerciel forvaltning af de forsyninger og tjenesteydelser, som er nødvendige for gennemførelsen af humanitære aktioner.

(8)  Kommissionens langsigtede aktioner på dette område blev undersøgt af Revisionsretten i særberetning nr. 6/2008 om Europa-Kommissionens rehabiliteringsbistand efter tsunamien og orkanen Mitch.

(9)  Fælles erklæring fra Det Europæiske Råd — Den europæiske konsensus om humanitær bistand (EUT C 25 af 30.1.2008).

(10)  Spaak, M. og Otto, R.: »Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level«, Channel research, juli 2009.

(11)  Særberetning nr. 15/2009: EU-bistand ydet gennem De Forenede Nationers organisationer: beslutningstagning og overvågning.

(12)  EUT C 235 af 29.9.2006, s. 1.

(13)  Punkt 233 i Parlamentets dechargeafgørelse (EUT L 187 af 15.7.2008, s. 50).

(14)  »Improving Environmental Integration in Development Cooperation« (SEC(2009) 555 af 21.4.2009).

(15)  Det tematiske program for miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi (ENRTP).

(16)  I henhold til finansforordningens artikel 53 anvendes der direkte central forvaltning, når gennemførelsesopgaverne udføres direkte af Kommissionens tjenestegrene, og indirekte central forvaltning, når Kommissionen overdrager gennemførelsesopgaver i overensstemmelse med finansforordningens artikel 54-57.

(17)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

Kilde: Årsregnskab 2009.

BILAG 6.1

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | GD RELEX | GD ELARG | GD ECHO | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| Forskud | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke er behæftet med fejl | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Fejlbehæftede transaktioner | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Analyse fordelt på udgiftstyper |
| Forskud | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analyse fordelt på fejltyper |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Kvantificerbare fejl | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| vedrørende: | Støtteberettigelse | 100 % | {4} | I/R | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| Forekomst | 0 % | {0} | I/R | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| Nøjagtighed | 0 % | {0} | I/R | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % til 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

117

11

38

14

180

180

145

Forskud

57

2

13

11

83

71

46

Mellemliggende/endelige betalinger

60

9

25

3

97

109

99

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke er behæftet med fejl

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Fejlbehæftede transaktioner

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER

(i % og antal transaktioner)

Analyse fordelt på udgiftstyper

Forskud

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Mellemliggende/endelige betalinger

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analyse fordelt på fejltyper

Ikke-kvantificerbare fejl

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Kvantificerbare fejl

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

vedrørende:

Støtteberettigelse

100 %

{4}

I/R

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

Forekomst

0 %

{0}

I/R

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

Nøjagtighed

0 %

{0}

I/R

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent:

< 2 %

2 % til 5 %

X

X

X

> 5 %

BILAG 6.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE GRUPPEN BISTAND TIL TREDJELANDE, UDVIKLING OG UDVIDELSE

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| System | De vigtigste interne kontroller (Kommissionen) | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- |
| Forudgående kontrol | Overvågning og tilsyn | Eksterne revisioner | Intern revision |
| EuropeAid
   (1) | Hovedsæde | | | | | |
| Delegationer | | | | I/R | |
| DG RELEX | | | (2) | | |
| DG ELARG | | | (2) | | |
| DG ECHO | | | | | |

System

De vigtigste interne kontroller (Kommissionen)

Samlet vurdering

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Eksterne revisioner

Intern revision

EuropeAid
   (1)

Hovedsæde

Delegationer

I/R

DG RELEX

(2)

DG ELARG

(2)

DG ECHO

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring:

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvis effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant:finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Effektive

Delvis effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant:finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

---

(1)  Denne vurdering svarer til den, der offentliggøres i beretningen om EUF.

(2)  Efterfølgende kontrol.

BILAG 6.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER VEDRØRENDE GRUPPEN BISTAND TIL TREDJELANDE, UDVIKLING OG UDVIDELSE

| De vigtigste berørte GD'er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålideligheden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | uden forbehold | I/R | EuropeAid har udarbejdet en omfattende kontrolstrategi og fortsat foretaget væsentlige forbedringer med hensyn til udformningen og gennemførelsen af dets overvågnings- og kontrolsystemer. Retten konstaterede dog, at der stadig er svagheder i nogle kontroller, og at der var en væsentlig fejlforekomst i betalingerne. | B |
| GD RELEX | med forbehold | Væsentlige svagheder vedrørende de forebyggende kontroller, som var utilstrækkelige til at give sikkerhed med hensyn til udgifter forvaltet af FUSP-missioner, og væsentlige svagheder vedrørende de efterfølgende kontrollers tilstrækkelighed med hensyn til at supplere den sikkerhed, der opnås fra andre elementer i kontrolsystemet. | De væsentlige mangler, som var konstateret i komponenten for efterfølgende kontrol i GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer til sikring af transaktionernes formelle rigtighed, er stadig ikke afhjulpet. | A |
| GD ELARG | uden forbehold | I/R | | A |
| GD ECHO | uden forbehold | I/R | | A |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |

De vigtigste berørte GD'er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålideligheden

EuropeAid

uden forbehold

I/R

EuropeAid har udarbejdet en omfattende kontrolstrategi og fortsat foretaget væsentlige forbedringer med hensyn til udformningen og gennemførelsen af dets overvågnings- og kontrolsystemer. Retten konstaterede dog, at der stadig er svagheder i nogle kontroller, og at der var en væsentlig fejlforekomst i betalingerne.

B

GD RELEX

med forbehold

Væsentlige svagheder vedrørende de forebyggende kontroller, som var utilstrækkelige til at give sikkerhed med hensyn til udgifter forvaltet af FUSP-missioner, og væsentlige svagheder vedrørende de efterfølgende kontrollers tilstrækkelighed med hensyn til at supplere den sikkerhed, der opnås fra andre elementer i kontrolsystemet.

De væsentlige mangler, som var konstateret i komponenten for efterfølgende kontrol i GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer til sikring af transaktionernes formelle rigtighed, er stadig ikke afhjulpet.

A

GD ELARG

uden forbehold

I/R

A

GD ECHO

uden forbehold

I/R

A

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 6.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE BISTAND TIL TREDJELANDE, UDVIKLING OG UDVIDELSE

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse |
| --- | --- | --- |
| Eksterne forbindelser og udvikling |
| 1.   Overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter |
| Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder, herunder utilstrækkelig overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.22 og 8.35) | Forberedelse af et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer. | Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 2. |
| 2.   Budgetstøttebetalinger |
| Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder i procedurerne for kontrol af opfyldelsen af betalingsbetingelserne i forbindelse med budgetstøttebetalinger.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.22). | Størst mulig opmærksomhed i Kommissionens tjenestegrene omkring behovet for at sikre en mere struktureret og formel tilgang i forbindelse med vurdering af budgetstøttebetalinger, herunder styrkelse af finansierings- og kontraktpersonalets verifikationsrolle i betalingsgodkendelsesprocessen. | Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 9. |
| 3.   Systemet med eksterne revisioner |
| For så vidt angår anvendelsen af eksterne revisioner, som er et af de vigtigste elementer i EuropeAid’s interne kontrol, konstaterede Retten, at procedurerne var blevet forbedret. Retten konkluderede imidlertid, at disse kontroller samlet set fortsat kun var delvis effektive.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.23 og 8.24) | Reformer af revisionsmetodologien siden 2007 suppleret med en betydelig ændring af metodologien i den årlige revisionsplan. | Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 3. |
| 4.   Risikostyringsprocesser |
| Risikostyringsprocessen blev vurderet til at være delvis effektiv.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.23). | Fortsatte bestræbelser på at øge opmærksomheden omkring risikostyringsprocessen. | Retten vurderer, at risikostyringsprocessen generelt var effektiv. |
| 5.   Efterfølgende kontrol |
| Der blev konstateret væsentlige mangler i komponenten for efterfølgende kontrol i GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer til sikring af transaktionernes formelle rigtighed.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.25). | Nøje overvågning af implementeringen af de årlige planer for efterfølgende kontrol. | Trods bestræbelserne og de hidtidige fremskridt er der stadig væsentlige svagheder, der skal afhjælpes. |
| Udvidelse |
| 6.   Den interne revisionsfunktion |
| Det blev bemærket, at den interne revisionsfunktions flerårige program ikke var tilstrækkelig udviklet.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.27). | I 2009 udviklede den interne revisionsfunktion et flerårigt program for sine aktiviteter. | Retten mener, at GD ELARG har fulgt behørigt op på denne bemærkning. |
| 7.   Efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt |
| Det blev bemærket, at GD ELARG ikke havde en specifik strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.27). | I 2009 udviklede GD ELARG en strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt. | Retten hilser GD ELARG's initiativ velkommen, men den nye strategi omsættes først i praksis i 2010 og har endnu ikke bevist sin effektivitet. |
| 8.   Mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler |
| Det blev bemærket, at der fortsat var en række grundlæggende svagheder, som vedrørte mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.28). | Efter korrigerende foranstaltninger foretaget af de bulgarske myndigheder hævede GD ELARG i 2009 suspensionen af betalinger til Bulgarien. | GD ELARG bør stadig udvise særlig opmærksomhed i forbindelse med opfølgningen af eftertiltrædelsesstøtten i Bulgarien. |
| Humanitær bistand |
| 9.   Den interne revisionsfunktion |
| I 2008 fungerede den interne revisionsfunktion endnu ikke med fuld kapacitet, fordi der var overført aktiviteter fra EuropeAids interne revisionsfunktion.
  (Årsberetningen for 2008, punkt 8.29). | I 2009 havde den interne revisionsfunktion tilstrækkeligt personale og gennemførte et fuldt års arbejdsprogram. | GD ECHO's interne revisionsfunktion fungerer korrekt og giver GD ECHO's generaldirektør den fornødne sikkerhed. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Eksterne forbindelser og udvikling

1.   Overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter

Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder, herunder utilstrækkelig overvågning af og støtte til organisationer med ansvar for implementering af EU-finansierede projekter.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.22 og 8.35)

Forberedelse af et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer.

Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 2.

2.   Budgetstøttebetalinger

Med hensyn til den forudgående kontrol blev der konstateret svagheder i procedurerne for kontrol af opfyldelsen af betalingsbetingelserne i forbindelse med budgetstøttebetalinger.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.22).

Størst mulig opmærksomhed i Kommissionens tjenestegrene omkring behovet for at sikre en mere struktureret og formel tilgang i forbindelse med vurdering af budgetstøttebetalinger, herunder styrkelse af finansierings- og kontraktpersonalets verifikationsrolle i betalingsgodkendelsesprocessen.

Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 9.

3.   Systemet med eksterne revisioner

For så vidt angår anvendelsen af eksterne revisioner, som er et af de vigtigste elementer i EuropeAid’s interne kontrol, konstaterede Retten, at procedurerne var blevet forbedret. Retten konkluderede imidlertid, at disse kontroller samlet set fortsat kun var delvis effektive.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.23 og 8.24)

Reformer af revisionsmetodologien siden 2007 suppleret med en betydelig ændring af metodologien i den årlige revisionsplan.

Jf. beretningen om EUF, bilag 4, række 3.

4.   Risikostyringsprocesser

Risikostyringsprocessen blev vurderet til at være delvis effektiv.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.23).

Fortsatte bestræbelser på at øge opmærksomheden omkring risikostyringsprocessen.

Retten vurderer, at risikostyringsprocessen generelt var effektiv.

5.   Efterfølgende kontrol

Der blev konstateret væsentlige mangler i komponenten for efterfølgende kontrol i GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer til sikring af transaktionernes formelle rigtighed.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.25).

Nøje overvågning af implementeringen af de årlige planer for efterfølgende kontrol.

Trods bestræbelserne og de hidtidige fremskridt er der stadig væsentlige svagheder, der skal afhjælpes.

Udvidelse

6.   Den interne revisionsfunktion

Det blev bemærket, at den interne revisionsfunktions flerårige program ikke var tilstrækkelig udviklet.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.27).

I 2009 udviklede den interne revisionsfunktion et flerårigt program for sine aktiviteter.

Retten mener, at GD ELARG har fulgt behørigt op på denne bemærkning.

7.   Efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt

Det blev bemærket, at GD ELARG ikke havde en specifik strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.27).

I 2009 udviklede GD ELARG en strategi for efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt.

Retten hilser GD ELARG's initiativ velkommen, men den nye strategi omsættes først i praksis i 2010 og har endnu ikke bevist sin effektivitet.

8.   Mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler

Det blev bemærket, at der fortsat var en række grundlæggende svagheder, som vedrørte mulige uregelmæssigheder i to bulgarske organers forvaltning af Pharemidler.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.28).

Efter korrigerende foranstaltninger foretaget af de bulgarske myndigheder hævede GD ELARG i 2009 suspensionen af betalinger til Bulgarien.

GD ELARG bør stadig udvise særlig opmærksomhed i forbindelse med opfølgningen af eftertiltrædelsesstøtten i Bulgarien.

Humanitær bistand

9.   Den interne revisionsfunktion

I 2008 fungerede den interne revisionsfunktion endnu ikke med fuld kapacitet, fordi der var overført aktiviteter fra EuropeAids interne revisionsfunktion.

(Årsberetningen for 2008, punkt 8.29).

I 2009 havde den interne revisionsfunktion tilstrækkeligt personale og gennemførte et fuldt års arbejdsprogram.

GD ECHO's interne revisionsfunktion fungerer korrekt og giver GD ECHO's generaldirektør den fornødne sikkerhed.

---

KAPITEL 7

Uddannelse og medborgerskab

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusion og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering vedrørende gruppen uddannelse og medborgerskab, som består af følgende politikområder: 15 — Uddannelse og kultur, 16 — Kommunikation og 18 — Frihed, sikkerhed og retfærdighed. I
  tabel 7.1
  gives der centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og betalingerne i 2009. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

7.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering vedrørende gruppen uddannelse og medborgerskab, som består af følgende politikområder: 15 — Uddannelse og kultur, 16 — Kommunikation og 18 — Frihed, sikkerhed og retfærdighed. I
  tabel 7.1
  gives der centrale oplysninger om de omfattede aktiviteter og betalingerne i 2009.

Tabel 7.1 —   Uddannelse og medborgerskab — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger i 2009 | Forvaltningsmåde |
| 15 | Uddannelse og kultur | Administrative udgifter | 118 | Direkte central forvaltning |
| Livslang læring, herunder flersprogethed | 1 154 | Indirekte central forvaltning |
| Udvikling af det kulturelle samarbejde i Europa | 52 | Indirekte central forvaltning |
| Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport | 144 | Indirekte central forvaltning |
| Stærkere tilhørsforhold til EU blandt befolkningen | 28 | Indirekte central forvaltning |
| | 1 496 | |
| 16 | Kommunikation | Administrative udgifter | 109 | Direkte central forvaltning |
| Kommunikation og medierne | 35 | Direkte central forvaltning |
| Kommunikation på lokalt niveau | 39 | Direkte central forvaltning |
| Analyse- og kommunikationsværktøjer | 21 | Direkte central forvaltning |
| | 204 | |
| 18 | Frihed, sikkerhed og retfærdighed | Administrative udgifter | 64 | Direkte central forvaltning |
| Solidaritet — ydre grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer | 270 | Delt forvaltning/direkte central forvaltning |
| Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik | 254 | Delt forvaltning/direkte central forvaltning |
| Grundlæggende rettigheder og medborgerskab | 34 | Direkte central forvaltning |
| Sikkerhed og sikring af friheder | 52 | Direkte central forvaltning |
| Retspleje i strafferetlige og civilretlige anliggender | 50 | Direkte central forvaltning |
| Information om og bekæmpelse af narkotika | 16 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering | 4 | Direkte central forvaltning |
| | 744 | |
| Administrative udgifter i alt (4) | 291 | |
| Aktionsudgifter i alt (bestående af): | 2 153 | |
| — | forskud |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger i 2009

Forvaltningsmåde

15

Uddannelse og kultur

Administrative udgifter

118

Direkte central forvaltning

Livslang læring, herunder flersprogethed

1 154

Indirekte central forvaltning

Udvikling af det kulturelle samarbejde i Europa

52

Indirekte central forvaltning

Fremme af samarbejde vedrørende ungdom og sport

144

Indirekte central forvaltning

Stærkere tilhørsforhold til EU blandt befolkningen

28

Indirekte central forvaltning

1 496

16

Kommunikation

Administrative udgifter

109

Direkte central forvaltning

Kommunikation og medierne

35

Direkte central forvaltning

Kommunikation på lokalt niveau

39

Direkte central forvaltning

Analyse- og kommunikationsværktøjer

21

Direkte central forvaltning

204

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

Administrative udgifter

64

Direkte central forvaltning

Solidaritet — ydre grænser, visumpolitik og fri bevægelighed for personer

270

Delt forvaltning/direkte central forvaltning

Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik

254

Delt forvaltning/direkte central forvaltning

Grundlæggende rettigheder og medborgerskab

34

Direkte central forvaltning

Sikkerhed og sikring af friheder

52

Direkte central forvaltning

Retspleje i strafferetlige og civilretlige anliggender

50

Direkte central forvaltning

Information om og bekæmpelse af narkotika

16

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering

4

Direkte central forvaltning

744

Administrative udgifter i alt (4)

291

Aktionsudgifter i alt (bestående af):

2 153

—

1 881

| — | mellemliggende/endelige betalinger |
| --- | --- |

—

272

Regnskabsårets betalinger i alt

2 444

Regnskabsårets forpligtelser i alt

2 788

Kilde: Årsregnskab 2009.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 7.2. | De tre budgetafsnit i denne gruppe af politikområder forvaltes næsten udelukkende af tre generaldirektorater (GD) i Kommissionen. GD for Uddannelse og Kultur (GD EAC) forvalter budgetafsnit 15, GD for Kommunikation (GD COMM) budgetafsnit 16, og GD for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed (GD JLS) budgetafsnit 18. Hovedparten af udgifterne på området forvaltes ved indirekte central forvaltning eller ved delt forvaltning, idet gennemførelsen af aktionerne i form af flerårige programmer er uddelegeret til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), nationale kontorer (1) eller lignende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne. De ansvarlige enheder i medlemsstaterne yder tilskud og indgår kontrakter om projekter eller foranstaltninger, som private og offentlige støttemodtagere gennemfører. |
| --- | --- |

7.2.

De tre budgetafsnit i denne gruppe af politikområder forvaltes næsten udelukkende af tre generaldirektorater (GD) i Kommissionen. GD for Uddannelse og Kultur (GD EAC) forvalter budgetafsnit 15, GD for Kommunikation (GD COMM) budgetafsnit 16, og GD for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed (GD JLS) budgetafsnit 18. Hovedparten af udgifterne på området forvaltes ved indirekte central forvaltning eller ved delt forvaltning, idet gennemførelsen af aktionerne i form af flerårige programmer er uddelegeret til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), nationale kontorer (1) eller lignende forvaltningsstrukturer i medlemsstaterne. De ansvarlige enheder i medlemsstaterne yder tilskud og indgår kontrakter om projekter eller foranstaltninger, som private og offentlige støttemodtagere gennemfører.

| 7.3. | EU-støtten til uddannelse og medborgerskab er kendetegnet ved, at der er mange ordninger, som finansierer forskellige tematiske områder og projekttyper, f.eks. tilskud til foranstaltninger til fremme af medborgerskab eller mobilitet i uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren. Projekterne gennemføres ikke kun af uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, men også af andre nonprofitorganisationer, private firmaer og offentlige forvaltninger. De endelige modtagere af mobilitetsaktioner er fysiske personer, for det meste EU-borgere. Forvaltningen af nogle programmer, såsom Fonden for De Ydre Grænser, Integrationsfonden, Tilbagesendelsesfonden og Den Europæiske Flygtningefond, deles dog i de fleste tilfælde med medlemsstaterne. |
| --- | --- |

7.3.

EU-støtten til uddannelse og medborgerskab er kendetegnet ved, at der er mange ordninger, som finansierer forskellige tematiske områder og projekttyper, f.eks. tilskud til foranstaltninger til fremme af medborgerskab eller mobilitet i uddannelses- og erhvervsuddannelsessektoren. Projekterne gennemføres ikke kun af uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner, men også af andre nonprofitorganisationer, private firmaer og offentlige forvaltninger. De endelige modtagere af mobilitetsaktioner er fysiske personer, for det meste EU-borgere. Forvaltningen af nogle programmer, såsom Fonden for De Ydre Grænser, Integrationsfonden, Tilbagesendelsesfonden og Den Europæiske Flygtningefond, deles dog i de fleste tilfælde med medlemsstaterne.

| 7.4. | Støtten i denne gruppe af politikområder ydes især i form af forskud til traditionelle EU-agenturer og nationale kontorer samt kvartalsvise bidrag til deres driftsomkostninger. Betalinger til nationale kontorer foretages, når der er underskrevet en kontrakt eller godkendt et arbejdsprogram, eller når Kommissionen godkender, at 70 % af de allerede udbetalte midler er blevet brugt, som det sker i de fleste af de tilfælde, hvor der udbetales et andet og tredje forfinansieringsbeløb. Disse forskud når normalt op på 100 % af det godkendte maksimum. Der knytter sig så få betingelser til disse forskudsbetalinger, at risikoen for fejl er meget lav. Risikoen for fejl i de mellemliggende og endelige betalinger anses for at være højere end for forskud. De mellemliggende og endelige betalinger er baseret på faktiske omkostninger, der godtgøres, og der er derfor en risiko for, at modtagernes omkostningsanmeldelser indeholder omkostninger, der ikke er støtteberettigede, er anmeldt med for høje beløb eller ikke er underbygget med bilag, og at Kommissionen eller forvaltningsorganet ikke opdager dette. |
| --- | --- |

7.4.

Støtten i denne gruppe af politikområder ydes især i form af forskud til traditionelle EU-agenturer og nationale kontorer samt kvartalsvise bidrag til deres driftsomkostninger. Betalinger til nationale kontorer foretages, når der er underskrevet en kontrakt eller godkendt et arbejdsprogram, eller når Kommissionen godkender, at 70 % af de allerede udbetalte midler er blevet brugt, som det sker i de fleste af de tilfælde, hvor der udbetales et andet og tredje forfinansieringsbeløb. Disse forskud når normalt op på 100 % af det godkendte maksimum. Der knytter sig så få betingelser til disse forskudsbetalinger, at risikoen for fejl er meget lav. Risikoen for fejl i de mellemliggende og endelige betalinger anses for at være højere end for forskud. De mellemliggende og endelige betalinger er baseret på faktiske omkostninger, der godtgøres, og der er derfor en risiko for, at modtagernes omkostningsanmeldelser indeholder omkostninger, der ikke er støtteberettigede, er anmeldt med for høje beløb eller ikke er underbygget med bilag, og at Kommissionen eller forvaltningsorganet ikke opdager dette.

| 7.4. | På politikområdet Uddannelse og Kultur har Kommissionen indført et tilsyns- og kontrolsystem, som er baseret på én enkelt revisionsmodel med primær kontrol på de nationale agenturers niveau, sekundær kontrol, som foretages af de nationale myndigheder, og tilsyn på kommissionsniveau.

  For at minimere risikoen for udgifter, der ikke er støtteberettigede, i forbindelse med de endelige betalinger, har GD EAC udvidet brugen af faste beløb og enhedstakster i den nuværende generation af programmer.


  Der er også indført kontrol på de nationale agenturers niveau, navnlig kontrol på stedet, skrivebordskontrol og revisioner med minimumskrav baseret på risikoanalyser. |
| --- | --- |

7.4.

For at minimere risikoen for udgifter, der ikke er støtteberettigede, i forbindelse med de endelige betalinger, har GD EAC udvidet brugen af faste beløb og enhedstakster i den nuværende generation af programmer.

Der er også indført kontrol på de nationale agenturers niveau, navnlig kontrol på stedet, skrivebordskontrol og revisioner med minimumskrav baseret på risikoanalyser.

| 7.5. | De nationale kontorer indgår tilskudsaftaler med de deltagende organisationer (2) og bruger forskuddene fra Kommissionen til at udbetale forskud til disse organisationer på mellem 80 % og 100 % afhængigt af, hvilken type program der er tale om. Projekterne gennemføres inden for en periode på op til tre år og munder ud i en endelig rapport og i, at det nationale kontor og støttemodtageren afslutter projektet. Det nationale kontor forelægger hvert år en rapport for Kommissionen (Yearly National Agency Report), der indeholder finansieringsrapporterne for alle åbne aftaler mellem kontoret og Kommissionen. Når alle de projekter, der er finansieret over budgettet for et bestemt år, er blevet afsluttet, forelægger det nationale kontor en konsolideret endelig rapport for Kommissionen som en del af ovennævnte årlige rapport. Kommissionen afslutter aftalen med kontoret ved at godkende rapporten, beregne det endelige restbeløb og afregne eller inddrive dette. |
| --- | --- |

7.5.

De nationale kontorer indgår tilskudsaftaler med de deltagende organisationer (2) og bruger forskuddene fra Kommissionen til at udbetale forskud til disse organisationer på mellem 80 % og 100 % afhængigt af, hvilken type program der er tale om. Projekterne gennemføres inden for en periode på op til tre år og munder ud i en endelig rapport og i, at det nationale kontor og støttemodtageren afslutter projektet. Det nationale kontor forelægger hvert år en rapport for Kommissionen (Yearly National Agency Report), der indeholder finansieringsrapporterne for alle åbne aftaler mellem kontoret og Kommissionen. Når alle de projekter, der er finansieret over budgettet for et bestemt år, er blevet afsluttet, forelægger det nationale kontor en konsolideret endelig rapport for Kommissionen som en del af ovennævnte årlige rapport. Kommissionen afslutter aftalen med kontoret ved at godkende rapporten, beregne det endelige restbeløb og afregne eller inddrive dette.

| 7.5. | De årlige rapporter fra de nationale agenturer betyder, at Kommissionen hvert år kan få et fuldstændigt overblik over, hvad status er for programgennemførelsen og for forvaltningen og kontrollen, som forestås af de nationale agenturer.

  Oplysningerne i de årlige rapporter fra de nationale myndigheder certificeres hvert år af den nationale myndighed i det pågældende land i forbindelse med dens erklæring til Kommissionen. |
| --- | --- |

7.5.

Oplysningerne i de årlige rapporter fra de nationale myndigheder certificeres hvert år af den nationale myndighed i det pågældende land i forbindelse med dens erklæring til Kommissionen.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 7.6. | Der redegøres for Rettens overordnede revisionstilgang og -metode i
  del 2 i bilag 1.1
  . I forbindelse med revisionen af gruppen uddannelse og medborgerskab henledes opmærksomheden på følgende specifikke punkter: |
| --- | --- |

7.6.

Der redegøres for Rettens overordnede revisionstilgang og -metode i
  del 2 i bilag 1.1
  . I forbindelse med revisionen af gruppen uddannelse og medborgerskab henledes opmærksomheden på følgende specifikke punkter:

7.6.

| a) | Der blev testet en stikprøve på 120 program- og projektafslutninger på kommissionsniveau, hvoraf 78 vedrørte afslutningen af programmer og projekter for perioden 2000-2006. |
| --- | --- |

a)

Der blev testet en stikprøve på 120 program- og projektafslutninger på kommissionsniveau, hvoraf 78 vedrørte afslutningen af programmer og projekter for perioden 2000-2006.

| a) | Den nuværende generation af programmer 2007-2013 med forenklede regler og udbredt brug af faste beløb bør mindske de risici, der er forbundet med endelige betalinger. |
| --- | --- |

a)

| b) | en stikprøve på 30 forskud betalt i 2009 blev testet separat |
| --- | --- |

b)

en stikprøve på 30 forskud betalt i 2009 blev testet separat

| c) | vurderingen af systemer tog sigte på Kommissionens systemer for afslutning af programmer og projekter |
| --- | --- |

c)

vurderingen af systemer tog sigte på Kommissionens systemer for afslutning af programmer og projekter

| d) | de årlige aktivitetsrapporter og tilhørende erklæringer fra GD EAC og GD JLS blev vurderet. |
| --- | --- |

d)

de årlige aktivitetsrapporter og tilhørende erklæringer fra GD EAC og GD JLS blev vurderet.

| 7.7. | I forbindelse med revisionserklæringen for 2009 tog Rettens revision sigte på de underliggende udgifter, Kommissionen har afholdt og godkendt. Denne revision omfattede besøg på stedet hos de endelige støttemodtagere, såsom medlemsstaternes grænsepoliti, flygtningecentre, kulturinstitutter og universiteter, der forvalter betalinger til studerende og undervisere, hvor revisorerne undersøgte, om udgifterne var beregnet korrekt og var i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser på området. Retten reviderede en stikprøve af de transaktioner, som ligger til grund for afslutningerne. Denne revision giver et mere fuldstændigt billede af den økonomiske forvaltning på kommissions- og medlemsstatsniveau i denne gruppe af politikområder, end man ville have fået ved at gennemgå et stort antal forskud, hvor risikoen for fejl er meget lav (baseret på Rettens tidligere revisioner), eftersom det er ved afslutningen, at det bliver klart, om udgifterne er blevet afholdt i overensstemmelse med betingelserne for den pågældende ordning. Revisionsmetoden som sådan er således anderledes end den, der blev anvendt sidste år, og resultaterne er derfor ikke direkte sammenlignelige. |
| --- | --- |

7.7.

I forbindelse med revisionserklæringen for 2009 tog Rettens revision sigte på de underliggende udgifter, Kommissionen har afholdt og godkendt. Denne revision omfattede besøg på stedet hos de endelige støttemodtagere, såsom medlemsstaternes grænsepoliti, flygtningecentre, kulturinstitutter og universiteter, der forvalter betalinger til studerende og undervisere, hvor revisorerne undersøgte, om udgifterne var beregnet korrekt og var i overensstemmelse med de relevante regler og bestemmelser på området. Retten reviderede en stikprøve af de transaktioner, som ligger til grund for afslutningerne. Denne revision giver et mere fuldstændigt billede af den økonomiske forvaltning på kommissions- og medlemsstatsniveau i denne gruppe af politikområder, end man ville have fået ved at gennemgå et stort antal forskud, hvor risikoen for fejl er meget lav (baseret på Rettens tidligere revisioner), eftersom det er ved afslutningen, at det bliver klart, om udgifterne er blevet afholdt i overensstemmelse med betingelserne for den pågældende ordning. Revisionsmetoden som sådan er således anderledes end den, der blev anvendt sidste år, og resultaterne er derfor ikke direkte sammenlignelige.

| 7.7. | Kommissionen har bemærket, at revisionsrettens stikprøve for DAS 2009 består af 120 afsluttende betalinger og 30 forskud, mens 87 % af betalingerne for hele politikområdet er forskud (se tabel 7.1). |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Afslutningsprocessen har flere stadier, og der kan gå flere år, fra den oprindelige kontrakt underskrives, til Kommissionen behandler de underliggende udgifter på de endelige modtageres niveau med henblik på godkendelse. I stikprøven af de reguleringer, Kommissionen foretog i 2009, vedrørte mange af de underliggende transaktioner projekter, der var iværksat i 2004 og 2005. Projekterne vedrører således programmeringsperioden 2000-2006. Der er indført nye finansieringsregler og kontrolsystemer for udgifterne vedrørende perioden 2007-2013. De tilsvarende afslutninger vil finde sted i senere år. |
| --- | --- |

7.8.

Afslutningsprocessen har flere stadier, og der kan gå flere år, fra den oprindelige kontrakt underskrives, til Kommissionen behandler de underliggende udgifter på de endelige modtageres niveau med henblik på godkendelse. I stikprøven af de reguleringer, Kommissionen foretog i 2009, vedrørte mange af de underliggende transaktioner projekter, der var iværksat i 2004 og 2005. Projekterne vedrører således programmeringsperioden 2000-2006. Der er indført nye finansieringsregler og kontrolsystemer for udgifterne vedrørende perioden 2007-2013. De tilsvarende afslutninger vil finde sted i senere år.

| 7.8. | Kommissionen understreger, at det nuværende forvaltnings- og kontrolsystem forudsætter et stabilt netværk af nationale agenturer, som overvåges nøje både på nationalt plan og EU-plan. Det betyder, at afslutningen af de finansielle aftaler mellem agenturerne og Kommissionen ikke udgør en særlig risikofaktor, fordi der er et solidt system med årlig rapportering, hvorved Kommissionen fører tilsyn med agenturernes budgetgennemførelse på årsbasis. Hvis der konstateres problemer i løbet af den årlige revision kan og har Kommissionen allerede grebet ind over for det nationale agentur og den nationale myndighed længe inden den pågældende finansielle aftale afsluttes (jf. feedback i den finansielle vurdering, som gives i den afsluttende evaluering ved udgangen af den årlige skrivebordskontrol). |
| --- | --- |

7.8.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 7.9. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  . |
| --- | --- |

7.9.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 7.1
  .

| 7.9. | Den tilsyneladende stigning i andelen af fejlbehæftede transaktioner i 2009 skyldes ændringen i Revisionsrettens fremgangsmåde, som primært fokuserer på afslutninger. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Forskudsbetalinger tegner sig for 87 % af de samlede betalinger i gruppen af politikområder uddannelse og medborgerskab. Retten gennemgik en tilfældigt udtaget stikprøve på 30 forskud betalt i 2009. Den samlede værdi af disse forskud var 410 millioner euro, hvilket svarer til 22 % af de samlede udgifter, som var regnskabsført som forskud. Retten konstaterede ikke væsentlige fejl i forskudsbetalingerne. |
| --- | --- |

7.10.

Forskudsbetalinger tegner sig for 87 % af de samlede betalinger i gruppen af politikområder uddannelse og medborgerskab. Retten gennemgik en tilfældigt udtaget stikprøve på 30 forskud betalt i 2009. Den samlede værdi af disse forskud var 410 millioner euro, hvilket svarer til 22 % af de samlede udgifter, som var regnskabsført som forskud. Retten konstaterede ikke væsentlige fejl i forskudsbetalingerne.

| 7.10. | Kommissionen er tilfreds med, at Revisionsretten ikke har konstateret fejl i forskudsbetalingerne. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Retten konstaterede, at fejlfrekvensen for afslutningerne var på mellem 2 % og 5 %. |
| --- | --- |

7.11.

Retten konstaterede, at fejlfrekvensen for afslutningerne var på mellem 2 % og 5 %.

| 7.11. | Kommissionen tager til efterretning, at fejlprocenten for afslutninger er lidt over 2 %. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Retten konstaterede, at 29 af de 120 reviderede afslutninger (24 %) var behæftet med kvantificerbare fejl. De hyppigst forekommende af de kvantificerbare fejl var støtteberettigelsesfejl; jf. eksempel c). Som eksempler på kvantificerbare fejl kan nævnes: |
| --- | --- |

7.12.

Retten konstaterede, at 29 af de 120 reviderede afslutninger (24 %) var behæftet med kvantificerbare fejl. De hyppigst forekommende af de kvantificerbare fejl var støtteberettigelsesfejl; jf. eksempel c). Som eksempler på kvantificerbare fejl kan nævnes:

| 7.12. | Kommissionen vil følge op på de fejl, som Revisionsretten har konstateret, og de midler, der uberettiget er udbetalt, vil om nødvendigt blive geninddrevet. |
| --- | --- |

7.12.

| a) | Studerende havde fået betalt mobilitetsperioder, hvis længde ikke svarede til de faktiske forhold (nøjagtighed)
  I 7 af de 36 reviderede Socrates II-transaktioner under GD EAC (20 %), hvoraf størstedelen var betalinger til universiteter, som uddeler midler til Erasmus-studieophold, fandt Retten tilfælde, hvor studerende havde fået betalt længere ophold, end der reelt var blevet gennemført. |
| --- | --- |

a)

I 7 af de 36 reviderede Socrates II-transaktioner under GD EAC (20 %), hvoraf størstedelen var betalinger til universiteter, som uddeler midler til Erasmus-studieophold, fandt Retten tilfælde, hvor studerende havde fået betalt længere ophold, end der reelt var blevet gennemført.

| a) | Kommissionen understreger, at Revisionsrettens resultater vedrører Socrates II-transaktioner, som dækker støtte til institutioner for højere uddannelse for studieårene 2004/2005, 2005/2006 og 2006/2007. Med indførelsen af programmet for livslang læring har Kommissionen øget vejledningen og støtten til de nationale agenturer for at sikre, at EU-midlerne forvaltes korrekt på de nationale agenturers niveau og på modtagernes niveau og for at sikre et tilstrækkeligt revisionsspor på alle niveauer. |
| --- | --- |

a)

| b) | Omkostninger var ikke underbygget med fakturaer eller bevis for betaling (forekomst)
  I forbindelse med et af GD JLS's Daphne II- (3) projekter omfattede de anmeldte omkostninger ikke-dokumenterede rejse- og opholdsomkostninger. De konstaterede fejl repræsenterede 10 % af de anmeldte omkostninger. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med et af GD JLS's Daphne II- (3) projekter omfattede de anmeldte omkostninger ikke-dokumenterede rejse- og opholdsomkostninger. De konstaterede fejl repræsenterede 10 % af de anmeldte omkostninger.

| b) | Kommissionen vil følge op på og inddrive alle uberettigede betalinger vedrørende Daphne-sagen. |
| --- | --- |

b)

| c) | Anmeldelse af ikke-støtteberettigede omkostninger (støtteberettigelse)
  I et revideret udvekslingsprojekt under programmet for unge, som GD EAC forvalter, var 27 af de 48 deltagere over den tilladte maksimumalder, uden at der var anført nogen begrundelse herfor. Dette resulterede i ikke-støtteberettigede rejse, visa- og aktivitetsomkostninger på 12 460 euro (37 % af de anmeldte omkostninger). I forbindelse med revisionen af projekter under GD EAC's program »Aktive Unge« blev der konstateret fejlprocenter fra 1 % til 13 %. |
| --- | --- |

c)

I et revideret udvekslingsprojekt under programmet for unge, som GD EAC forvalter, var 27 af de 48 deltagere over den tilladte maksimumalder, uden at der var anført nogen begrundelse herfor. Dette resulterede i ikke-støtteberettigede rejse, visa- og aktivitetsomkostninger på 12 460 euro (37 % af de anmeldte omkostninger). I forbindelse med revisionen af projekter under GD EAC's program »Aktive Unge« blev der konstateret fejlprocenter fra 1 % til 13 %.

| c) | Under det tidligere ungdomsprogram, som blev revideret af Revisionsretten, var der en vis fleksibilitet i kriterierne for støtteberettigelse. Kriterierne for støtteberettigelse er blevet gjort strengere under det nuværende program Aktive unge. Da denne gamle sag ikke kan begrundes, vil Kommissionen inddrive de pågældende beløb. |
| --- | --- |

c)

| 7.13. | Hertil kommer, at 38 transaktioner (32 %) var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl, og at nogle af disse tyder på, at der er systemsvagheder på kommissionsniveau. For eksempel var der fem tilfælde, hvor Kommissionen havde godkendt de endelige rapporter fra 87 dage til mere end to år efter den fastsatte frist: et tilfælde i GD JLS, et i EACEA og tre i GD EAC. |
| --- | --- |

7.13.

Hertil kommer, at 38 transaktioner (32 %) var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl, og at nogle af disse tyder på, at der er systemsvagheder på kommissionsniveau. For eksempel var der fem tilfælde, hvor Kommissionen havde godkendt de endelige rapporter fra 87 dage til mere end to år efter den fastsatte frist: et tilfælde i GD JLS, et i EACEA og tre i GD EAC.

| 7.13. | Godkendelsesfristerne overvåges i den løbende rapportering til den øverste ledelse. Kommissionen erkender, at der har været forsinkelser i forbindelse med afslutningen af de nævnte endelige rapporter, men vil gerne understrege, at dette ikke havde indflydelse på programmets endelige modtagere. For at rette op på situationen har en dedikeret task force i hver tjenestegren nu ansvar for at afslutte sådanne sager og programrapporteringsreglerne er blevet ændret. |
| --- | --- |

7.13.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

| 7.14. | Resultaterne af undersøgelsen af de systemer, der anvendes i forbindelse med uddannelse og medborgerskab, er sammenfattet i
  bilag 7.2
  . |
| --- | --- |

7.14.

Resultaterne af undersøgelsen af de systemer, der anvendes i forbindelse med uddannelse og medborgerskab, er sammenfattet i
  bilag 7.2
  .

| 7.15. | Rettens systemrevision tog sigte på de systemer i Kommissionen, som har relation til de afslutninger, der blev gennemført i 2009 (hovedsageligt på basis af reglerne for perioden 2000-2006, jf. punkt 7.8). Retten undersøgte, om Kommissionen havde et tilstrækkeligt grundlag for at foretage afslutningen/den endelig afregning, og undersøgte blandt andet, om Kommissionen havde analyseret de endelige rapporter indgående, herunder de finansielle og ikke-finansielle aspekter, om beløbet for betalingen/indtægtsordren var fastlagt korrekt, og om forfinansieringen var afregnet korrekt, og om der var tilstrækkelig adskillelse af funktioner. |
| --- | --- |

7.15.

Rettens systemrevision tog sigte på de systemer i Kommissionen, som har relation til de afslutninger, der blev gennemført i 2009 (hovedsageligt på basis af reglerne for perioden 2000-2006, jf. punkt 7.8). Retten undersøgte, om Kommissionen havde et tilstrækkeligt grundlag for at foretage afslutningen/den endelig afregning, og undersøgte blandt andet, om Kommissionen havde analyseret de endelige rapporter indgående, herunder de finansielle og ikke-finansielle aspekter, om beløbet for betalingen/indtægtsordren var fastlagt korrekt, og om forfinansieringen var afregnet korrekt, og om der var tilstrækkelig adskillelse af funktioner.

| 7.15. | Kommissionen er glad for, at Revisionsretten ikke har konstateret væsentlige fejl som følge af sin systemrevision, navnlig med hensyn til Kommissionens analyse af de endelige rapporter, fastlæggelsen af beløbet for betalinger og indtægtsordrer, afregningen af forfinansieringen, samt tilstrækkelige adskillelse af funktioner. På disse områder er det Kommissionens opfattelse, at kontrolsystemerne er effektive. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | I årsberetningen for 2008 anførte Retten, at systemet for den nye periode er udformet sådan, at det — hvis det anvendes efter hensigten — vil kunne være et rimeligt sikkerhedsgrundlag i fremtiden. I 2009 var et betydeligt antal fejl i de afslutninger, der var foretaget det år i GD EAC, imidlertid ikke blevet opdaget og korrigeret af overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau. For så vidt angår GD JLS konstaterede Retten fejl i de transaktioner, der var udført, inden den tilsvarende betaling blev foretaget. For eksempel var tre af transaktionerne i stikprøven, der vedrørte udvikling og gennemførelse af samt støttetjenester til det biometriske matchsystems (BMS) centrale enhed og backuppen af den centrale enhed for visa-informationssystemet, ikke opført under den korrekte forpligtelse. |
| --- | --- |

7.16.

I årsberetningen for 2008 anførte Retten, at systemet for den nye periode er udformet sådan, at det — hvis det anvendes efter hensigten — vil kunne være et rimeligt sikkerhedsgrundlag i fremtiden. I 2009 var et betydeligt antal fejl i de afslutninger, der var foretaget det år i GD EAC, imidlertid ikke blevet opdaget og korrigeret af overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau. For så vidt angår GD JLS konstaterede Retten fejl i de transaktioner, der var udført, inden den tilsvarende betaling blev foretaget. For eksempel var tre af transaktionerne i stikprøven, der vedrørte udvikling og gennemførelse af samt støttetjenester til det biometriske matchsystems (BMS) centrale enhed og backuppen af den centrale enhed for visa-informationssystemet, ikke opført under den korrekte forpligtelse.

| 7.16. | Forenklede regler og udstrakt brug af finansiering ved hjælp af faste beløb i den nuværende generation af programmer (2007-2013) bør fremover mindske de risici, der er forbundet med endelige betalinger, jf. svar på punkt 7.6 a). GD EAC foretager i øjeblikket en undersøgelse af kontrolomkostningerne. I afventning af resultatet mener Kommissionen ikke, at det i betragtning af den lave fejlprocent vil være omkostningseffektivt at øge kontrollen.

  Revisionsrettens eksempel, som henviser til JLS, vedrører rettelser/reguleringer som følge af en tidligere fejl. |
| --- | --- |

7.16.

Revisionsrettens eksempel, som henviser til JLS, vedrører rettelser/reguleringer som følge af en tidligere fejl.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 7.17. | Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 7.3
  . |
| --- | --- |

7.17.

Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 7.3
  .

| 7.17. | Med hensyn til JLS besluttede generaldirektøren at undlade at tage forbehold vedrørende de to »omdømmemæssige risici«, som Revisionsretten nævner (Cepol og indkøb vedrørende den bulgarske Schengenfacilitet) i den årlige aktivitetsrapport for 2009, da en indgående analyse af de særlige omstændigheder førte til den konklusion, at kriterierne i de generelle retningslinjer for at tage forbehold ikke var opfyldt. Ifølge de stående instrukser for de årlige aktivitetsrapporter for 2009 kan en omdømmemæssig risiko ikke give anledning til et forbehold (der skal være tale om en »hændelse«, som fører til et forbehold, og hændelsen skal opfylde bestemte kriterier). Det er Kommissionens opfattelse, at der ikke var nogen sådan hændelse i JLS i 2009.

  Situationen var endvidere den samme i den årlige aktivitetsrapport for 2008. |
| --- | --- |

7.17.

Situationen var endvidere den samme i den årlige aktivitetsrapport for 2008.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 7.18. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at afslutningen af projekter og programmer vedrørende gruppen uddannelse og medborgerskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var væsentligt fejlbehæftet. |
| --- | --- |

7.18.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at afslutningen af projekter og programmer vedrørende gruppen uddannelse og medborgerskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var væsentligt fejlbehæftet.

| 7.18. | Kommissionen er tilfreds med, at Revisionsretten ikke har konstateret fejl i forskudsbetalinger, som dækkede 87 % af de samlede aktionsudgifter til Uddannelse og medborgerskab i 2009 (se tabel 7.1).

  Kommissionen tager til efterretning, at fejlprocenten for afslutninger er lidt over 2 %. Den vil følge op på de fejl i afsluttende betalinger, som Revisionsretten har konstateret, og midlerne vil om nødvendigt blive inddrevet. |
| --- | --- |

7.18.

Kommissionen tager til efterretning, at fejlprocenten for afslutninger er lidt over 2 %. Den vil følge op på de fejl i afsluttende betalinger, som Revisionsretten har konstateret, og midlerne vil om nødvendigt blive inddrevet.

| 7.19. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen uddannelse og medborgerskab var delvis effektive med hensyn til at sikre, at de afslutninger, der blev gennemført i 2009, var formelt rigtige. Som anført i punkt 7.8 har Kommissionens afslutningsproces flere stadier, hvilket betyder, at disse afslutninger vedrører underliggende transaktioner, som går tilbage til 2004/2005, men som først blev godkendt af Kommissionen i 2009. |
| --- | --- |

7.19.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen uddannelse og medborgerskab var delvis effektive med hensyn til at sikre, at de afslutninger, der blev gennemført i 2009, var formelt rigtige. Som anført i punkt 7.8 har Kommissionens afslutningsproces flere stadier, hvilket betyder, at disse afslutninger vedrører underliggende transaktioner, som går tilbage til 2004/2005, men som først blev godkendt af Kommissionen i 2009.

| 7.19-7.20. | Det er Kommissionens opfattelse, at de tilsyns- og kontrolsystemer, der blev indført for perioden 2007-2013, udgør en solid ramme.

  De systemforbedringer, der blev foretaget inden for Uddannelse og Kultur i 2009 (ajourført vejledning til de nationale myndigheder og bedre kontrolbesøg på stedet) afspejles ikke, da Revisionsretten fokuserer på afsluttende betalinger vedrørende aktioner fra den tidligere generation af programmer, som ikke var omfattet af det nye system (navnlig de reviderede aktioner vedrørende skoleåret 2004/2005 og 2005/2006).


  Kommissionen understreger, at afslutningen i 2009 af projekter fra 2004/2005 er normal procedure. Det længste af disse projekter sluttede i 2008 og blev fremlagt til afslutning af de nationale myndigheder i årsberetningen for 2008, som Kommissionen modtog i 2009. |
| --- | --- |

7.19-7.20.

De systemforbedringer, der blev foretaget inden for Uddannelse og Kultur i 2009 (ajourført vejledning til de nationale myndigheder og bedre kontrolbesøg på stedet) afspejles ikke, da Revisionsretten fokuserer på afsluttende betalinger vedrørende aktioner fra den tidligere generation af programmer, som ikke var omfattet af det nye system (navnlig de reviderede aktioner vedrørende skoleåret 2004/2005 og 2005/2006).

Kommissionen understreger, at afslutningen i 2009 af projekter fra 2004/2005 er normal procedure. Det længste af disse projekter sluttede i 2008 og blev fremlagt til afslutning af de nationale myndigheder i årsberetningen for 2008, som Kommissionen modtog i 2009.

| 7.20. | Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter med at styrke sin kontrol af afslutninger for at sikre, at fejl opdages og korrigeres, og at det forhindres, at allerede identificerede fejl opstår igen. |
| --- | --- |

7.20.

Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter med at styrke sin kontrol af afslutninger for at sikre, at fejl opdages og korrigeres, og at det forhindres, at allerede identificerede fejl opstår igen.

| 7.21. | I
  bilag 7.4
  følges der op på tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

7.21.

I
  bilag 7.4
  følges der op på tidligere bemærkninger.

---

(1)  Disse har indgået kontrakt med Kommissionen.

(2)  Deltagende organisationer er normalt universiteter, skoler eller læreanstalter, som forvalter betalinger til støttemodtagere som studerende eller undervisere.

(3)  Program til bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder.

(4)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

Kilde: Årsregnskab 2009.

BILAG 7.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE UDDANNELSE OG MEDBORGERSKAB
   (1)

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Uddannelse og kultur | 16


  Kommunikation | 18


  Frihed, sikkerhed og retfærdighed | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG SAMMENSÆTNING |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| Forskud | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| Afslutninger | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Transaktioner, som var behæftet med fejl | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Analyse pr. udgiftstype |
| Forskud | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Afslutninger | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analyse pr. fejltype |
| Ikke-kvantificerbare fejl | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Kvantificerbare fejl | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| herunder: | Støtteberettigelse | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| Forekomst | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| Nøjagtighed | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent for afslutninger: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % til 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

15

Uddannelse og kultur

16

Kommunikation

18

Frihed, sikkerhed og retfærdighed

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG SAMMENSÆTNING

Transaktioner i alt (bestående af):

92

13

45

150

150

150

Forskud

20

1

9

30

129

95

Afslutninger

72

12

36

120

21

55

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Transaktioner, som var behæftet med fejl

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

ANALYSE AF FEJLBEHÆFTEDE TRANSAKTIONER

(i % og antal transaktioner)

Analyse pr. udgiftstype

Forskud

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Afslutninger

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analyse pr. fejltype

Ikke-kvantificerbare fejl

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Kvantificerbare fejl

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

herunder:

Støtteberettigelse

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

Forekomst

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

Nøjagtighed

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent for afslutninger:

< 2 %

X

2 % til 5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Som anført i punkt 7.7 adskiller revisionsmetoden for 2009 sig fra den, der blev anvendt i 2008 og 2007, og resultaterne for 2009 er derfor ikke direkte sammenlignelige med resultaterne for 2008 og 2007. Det skal endvidere bemærkes, at for 2007 og 2008 bestod Rettens stikprøve af mellemliggende/endelige betalinger og forskud, mens stikprøven for 2009 bestod af afslutninger og forskud. For 2007 og 2008 skal »afslutninger« i første kolonne derfor læses som mellemliggende/endelige betalinger.

BILAG 7.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE UDDANNELSE OG MEDBORGERSKAB

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| System | Samlet vurdering |
| --- | --- |
| GD EAC | |
| GD JLS | |
| GD COMM | |

System

Samlet vurdering

GD EAC

GD JLS

GD COMM

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

(1)

(2)

(3)

Forklaring

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvis effektive |
| | Ikke effektive |

Effektive

Delvis effektive

Ikke effektive

---

(1)  Reviderede systemer: Kommissionens endelige betalinger og reguleringer.

(2)  Reviderede systemer: De nationale myndigheders, de nationale kontorers og Kommissionens forvaltning af programmet for livslang læring.

(3)  Reviderede systemer: Kommissionens vurdering af forhåndserklæringer i forbindelse med programmet for livslang læring og Den Europæiske Flygtningefond II, Kommissionens forudgående kontrol af betalinger, Kommissionens efterfølgende kontrol/revision.

BILAG 7.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| De vigtigste af de berørte GD'er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålidelighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EAC | Med forbehold | Fejlfrekvensen i den lille del af de samlede udgifter, der forvaltes ved direkte central forvaltning, var for høj som følge af manglende dokumentation for omkostningsgodtgørelser vedrørende projekter fra de foregående programmeringsperioder. | | A |
| JLS | Med forbehold | Imagetab som følge af forsinkelser i færdiggørelsen af SIS II-projektet.
  Imagetab som følge af forsinkelser i færdiggørelsen af VIS-projektet
  Finansiel risiko svarende til frekvensen af resterende fejl (2,15 %) i den ikke-reviderede population af tilskud til programmerne under ABB-aktivitet 1804 — Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab. | To tilfælde af imagerisici påpeget i den årlige aktivitetsrapport for 2008 figurerede også i 2009, men generaldirektoratet anså dem ikke for at være tilstrækkeligt væsentlige til at berettige forbehold. For det første vil de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe svaghederne i Det Europæiske Politiakademis (CEPOL's) systemer først få effekt i 2010. For det andet forklares det i den årlige aktivitetsrapport for 2009, at der fortsat er svagheder i udbudsprocedurerne vedrørende Schengen-facilliteten i Bulgarien. |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |

De vigtigste af de berørte GD'er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålidelighed

EAC

Med forbehold

Fejlfrekvensen i den lille del af de samlede udgifter, der forvaltes ved direkte central forvaltning, var for høj som følge af manglende dokumentation for omkostningsgodtgørelser vedrørende projekter fra de foregående programmeringsperioder.

A

JLS

Med forbehold

Imagetab som følge af forsinkelser i færdiggørelsen af SIS II-projektet.

Imagetab som følge af forsinkelser i færdiggørelsen af VIS-projektet

Finansiel risiko svarende til frekvensen af resterende fejl (2,15 %) i den ikke-reviderede population af tilskud til programmerne under ABB-aktivitet 1804 — Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab.

To tilfælde af imagerisici påpeget i den årlige aktivitetsrapport for 2008 figurerede også i 2009, men generaldirektoratet anså dem ikke for at være tilstrækkeligt væsentlige til at berettige forbehold. For det første vil de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe svaghederne i Det Europæiske Politiakademis (CEPOL's) systemer først få effekt i 2010. For det andet forklares det i den årlige aktivitetsrapport for 2009, at der fortsat er svagheder i udbudsprocedurerne vedrørende Schengen-facilliteten i Bulgarien.

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 7.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE UDDANNELSE OG MEDBORGERSKAB

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Svagheder ved medlemsstaternes systemer vedrørende programmet for livslang læring (LLP) |
| Retten konstaterede følgende svagheder ved medlemsstaternes systemer vedrørende programmet for livslang læring:






  — | I forbindelse med de primære kontroller var der i nogle tilfælde ingen dokumentation for den analyse eller de skrivebordskontroller, der var udført, eller der var ikke foretaget systemrevision vedrørende universiteter, selv om Kommissionen havde fastsat et mindste antal af sådanne revisioner, der skulle udføres før udgangen af 2008, der var ingen undtagelsesregistre og likviditetspolitikken sikrede ikke, at midlerne blev indsat på rentebærende konti |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   Svagheder ved medlemsstaternes systemer vedrørende programmet for livslang læring (LLP)

Retten konstaterede følgende svagheder ved medlemsstaternes systemer vedrørende programmet for livslang læring:

—

I forbindelse med de primære kontroller var der i nogle tilfælde ingen dokumentation for den analyse eller de skrivebordskontroller, der var udført, eller der var ikke foretaget systemrevision vedrørende universiteter, selv om Kommissionen havde fastsat et mindste antal af sådanne revisioner, der skulle udføres før udgangen af 2008, der var ingen undtagelsesregistre og likviditetspolitikken sikrede ikke, at midlerne blev indsat på rentebærende konti

| — | de nationale kontorer indsendte de årlige rapporter for sent til Kommissionen |
| --- | --- |

—

de nationale kontorer indsendte de årlige rapporter for sent til Kommissionen

| — | for de sekundære kontrollers vedkommende viste Rettens revision, at de nationale myndigheder brugte metoder af uensartet kvalitet til at skaffe sig et grundlag for garantien i forhåndserklæringen og den efterfølgende erklæring, og at ikke alle myndigheder gav lige fyldestgørende oplysninger om procedurerne |
| --- | --- |

—

for de sekundære kontrollers vedkommende viste Rettens revision, at de nationale myndigheder brugte metoder af uensartet kvalitet til at skaffe sig et grundlag for garantien i forhåndserklæringen og den efterfølgende erklæring, og at ikke alle myndigheder gav lige fyldestgørende oplysninger om procedurerne

| — | kun 10 af de 40 efterfølgende erklæringer for 2007 blev sendt af de nationale myndigheder til Kommissionen, før fristen udløb den 30. april 2008. Overholdelsesgraden var ikke blevet større i marts 2009. Fristen for de efterfølgende erklæringer for 2008 var den 30. april 2009, men kun seks erklæringer blev indsendt til tiden |
| --- | --- |

—

kun 10 af de 40 efterfølgende erklæringer for 2007 blev sendt af de nationale myndigheder til Kommissionen, før fristen udløb den 30. april 2008. Overholdelsesgraden var ikke blevet større i marts 2009. Fristen for de efterfølgende erklæringer for 2008 var den 30. april 2009, men kun seks erklæringer blev indsendt til tiden

| — | de nationale kontorer har en velgennemtænkt vejledning, både i retsakter, og i Kommissionens »Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme«, men det har de nationale myndigheder ikke. Kommissionen har ganske vist udarbejdet en vejledning, som præciserer myndighedernes ansvar, men der foreligger ikke nogen tilstrækkelig detaljeret forskriftsmæssig vejledning med specifikke procedurer, som de skal følge. |
| --- | --- |

—

de nationale kontorer har en velgennemtænkt vejledning, både i retsakter, og i Kommissionens »Guide for National Agencies implementing the Lifelong Learning Programme«, men det har de nationale myndigheder ikke. Kommissionen har ganske vist udarbejdet en vejledning, som præciserer myndighedernes ansvar, men der foreligger ikke nogen tilstrækkelig detaljeret forskriftsmæssig vejledning med specifikke procedurer, som de skal følge.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 9.16, punkt 9.19-9.21 og punkt 9.33)

I henhold til GD EAC’s årlige aktivitetsrapport for 2009 følges der særskilt op på Rettens bemærkninger om de primære kontroller som led i evalueringen af den årlige erklæring, og disse efterprøves under kontrollen på stedet. Den særskilte opfølgning afsluttes med uddannelsesseminarer og løbende orientering af og kommunikation med de nationale kontorer.

For så vidt angår det forhold, at de nationale kontorer og de nationale myndigheder indsender henholdsvis de årlige rapporter og de efterfølgende erklæringer for sent til Kommissionen, hedder det i GD EAC's årlige aktivitetsrapport for 2009: Rapportformularerne og retningslinjerne for afslutningen blev udarbejdet i december 2009, således at både de nationale kontorer og de nationale myndigheder vil få mere tid til afslutningen og til den nødvendige overvågningskontrol med henblik på fristen for forelæggelse af rapporten, der er fastsat til den 30. april 2010. Formularerne til udarbejdelse af de finansielle rapporter er desuden blevet væsentligt forenklet for at reducere risikoen for fejlagtige oplysninger og uoverensstemmelser mellem de finansielle rapporter og rapporterne om primære kontroller.

I henhold til GD EAC’s årlige aktivitetsrapport for 2009 er der som opfølgning på Rettens anbefalinger blevet udarbejdet opdaterede retningslinjer, som blev meddelt de nationale myndigheder ved udgangen af 2009. På basis af disse reviderede retningslinjer kombineret med et uddannelsesseminar for nationale myndigheder, som blev afholdt den 2. marts 2010, forventes det, at revisionserklæringerne for 2009 vil være af bedre og mere ensartet kvalitet end i de foregående år. (s. 35). En repræsentant for Revisionsretten deltog i det seminar for nationale myndigheder, der omtales i den årlige aktivitetsrapport, og Retten har modtaget en kopi af de nye retningslinjer.

Retten erkender, at procedurerne er ændrede, men på nuværende stadium kan effekten af de aktioner, der beskrives i den årlige aktivitetsrapport, ikke fastslås.

For 2009 modtog Kommissionen ni erklæringer og rapporter (23 % af det samlede antal) fra de nationale kontorer til tiden (yderligere tre elektroniske kopier blev modtaget den 6. maj).

Sammenlignet med 2008 (hvor seks erklæringer blev fremsendt til tiden) er der kun sket et lille fremskridt med hensyn til at overholde fristen for indsendelse af erklæringerne og rapporterne.

I de opdaterede retningslinjer til de nationale myndigheder er de forhold, som Retten har påpeget, taget i betragtning. Eftersom disse retningslinjer først vil blive implementeret af medlemsstaterne i 2010, er det på dette stadium ikke muligt at vurdere, hvordan de vil indvirke på de sekundære kontroller, som de nationale myndigheder gennemfører.

GD EAC har udarbejdet et system med løbende sikring. Analysen af de årlige erklæringer er kun ét af de elementer, som Kommissionen bygger sin overordnede sikkerhed på. Derudover foretager GD EAC-tjenestegrenene og en ekstern revisor kontrolbesøg og tilsyn. Derved sikres, at Kommissionen kan kontrollere resultaterne af sin skrivebordskontrol af den årlige erklæring og nøje følge de sager, der kan give problemer.

Kommissionen er tilfreds med Revisionsrettens undersøgelse, som viser, at den ajourførte vejledning tager højde for Revisionsrettens anbefalinger fra det foregående år.

2.   Svagheder ved Kommissionens procedure for vurdering af forhåndserklæringer og efterfølgende erklæringer for programmet for livslang læring

Retten konstaterede, at anvendelsen af såvel proceduren for afgivelse af forhåndserklæringer som af de efterfølgende erklæringer kun gav begrænset garanti for, at forvaltningen af udgifterne var af den fornødne kvalitet. Kommissionens vurdering var baseret på skrivebordsrevision af systemerne og kontrollerne samt stedlig kontrol af systemerne i 11 lande i 2008. Men Kommissionen undersøgte kun i nogle af disse tilfælde, om de primære og sekundære kontroller, som der blev henvist til i de årlige erklæringer, rent faktisk var udført og var af den fornødne kvalitet, og den kontrollerede heller ikke oplysningerne i de årlige rapporter.

Retten anbefaler, at Kommissionen overvåger udarbejdelsen af den årlige efterfølgende erklæring tættere med direkte kontrol af, at de beskrevne kontroller er hensigtsmæssige og udføres fuldt ud.

På grundlag af sin vurdering af forhåndserklæringerne og de efterfølgende erklæringer, de årlige rapporter fra de nationale kontorer og resultaterne af sine kontrolbesøg i de nationale kontorer og hos de nationale myndigheder har Kommissionen opstillet en liste over betingelser, som de nationale kontorer og de nationale myndigheder skal opfylde. Forbeholdene må fortsat følges op med mere tilbundsgående kontrolbesøg, og Kommissionen må føre et tættere tilsyn med proceduren for afgivelse af den årlige efterfølgende erklæring, så der for de kommende år kan opnås garanti for, at de nationale kontorer opfylder kravene til udgiftsforvaltning og kontrol.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 9.22-9.24, punkt 9.25 og punkt 9.34)

I henhold til GD EAC’s årlige aktivitetsrapport har direktoratet i overensstemmelse med sin politik for strategisk overvågning allerede styrket den stedlige kontrol, der har fokus på eksistensen og gennemførelsen af de forvaltningsprocedurer og -kontroller, som medlemsstaterne har beskrevet. Revisionsplanen for 2010 fortsætter i dette spor.

I 2009 gennemførte GD EAC fem finansielle revisioner af ni decentrale handlingsaftaler vedrørende 2000-2006 eller 2007-2008 (mod 14 finansielle revisioner i otte lande i 2008) og 11 besøg hos nationale myndigheder med henblik på systemrevision. Generaldirektoratet har også gennemført 58 kontrolbesøg hos de nationale kontorer (mod 41 i 2008).

I 2009 blev der gennemført færre finansielle revisioner end i 2008, selv om GD EAC gennemførte supplerende systemrevisioner hos de nationale myndigheder. Antallet af kontrolbesøg hos de nationale kontorer steg i 2009.

Faldet i antallet af finansielle revisioner i 2009 i forhold til 2008 skyldes de gode resultater, der er opnået fra lignende revisioner i 2008, som har vist lave fejlprocenter.

Revisionerne skal ses i sammenhæng med de kontrolbesøg og den systemovervågning, som GD EAC-tjenestegrenene har foretaget i 2009.

3.   Delvis effektive efterfølgende kontroller i GD EAC

Ifølge GD EAC's årlige aktivitetsrapport for 2008 viser resultaterne af de finansielle revisioner af projekter, som et privat firma udfører på vegne af Kommissionen, en gennemsnitlig fejlprocent i de reviderede kontrakter på 0,01 % for programmet for livslang læring. En fejlprocent beregnet ud fra de projekter, der afsluttes i årets løb, ville imidlertid være meget højere. Og da disse revisioner især blev udført i de nationale kontorer, som normalt ikke får tilsendt alle bilagene, dækker de ikke alle støtteberettigelseskriterierne.

(Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 9.26)

I 2009 var fejlfrekvensen for programmet for livslang læring på 0,65 %.

Omfanget af de finansielle revisioner ændredes ikke fra 2008 til 2009, og Rettens bemærkning om begrænsningerne for revisionen er derfor fortsat gældende.

Der er blevet ændret på rækkevidden af de finansielle revisioner i 2009 i forhold til 2008-revisionerne og lagt større vægt på at revidere et udvalg af den primære kontrol, der foretages af eller på vegne af det nationale agentur. Disse revisioner omfattede revision af rutinekontrollen af de endelige beretninger, skrivebordskontrol af støttemateriale, kontrol på stedet i løbet af aktionen og finansiel kontrol på stedet efter modtagelse af den endelige beretning.

---

KAPITEL 8

Økonomiske og finansielle anliggender

INDHOLD

Oversigt

Specifik vurdering — DAS-revision

Indledning

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes effektivitet

Forudgående kontrol

Revisionsattester

Efterfølgende kontrol

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

Resultaterne af revisionen af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande

Resultaterne af revisionen af EKSF under afvikling

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| OVERSIGT |
| 8.1. | Kapitel 8 består af tre dele: først den specifikke vurdering af gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender som led i DAS-revisionen (punkt 8.2-8.34), derefter resultaterne af de periodisk tilbagevendende revisioner af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (punkt 8.35-8.39) og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (punkt 8.40-8.44), og endelig en opfølgning af bemærkninger fra tidligere år (
  bilag 8.4
  ). |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

OVERSIGT

8.1.

Kapitel 8 består af tre dele: først den specifikke vurdering af gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender som led i DAS-revisionen (punkt 8.2-8.34), derefter resultaterne af de periodisk tilbagevendende revisioner af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (punkt 8.35-8.39) og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling (punkt 8.40-8.44), og endelig en opfølgning af bemærkninger fra tidligere år (
  bilag 8.4
  ).

SPECIFIK VURDERING — DAS-REVISION

Indledning

| 8.2. | Denne del omhandler Rettens specifikke vurdering af gruppen økonomiske og finansielle anliggender, som omfatter følgende politikområder: 01 — Økonomiske og finansielle anliggender, 02 — Erhvervspolitik, 03 — Konkurrence, 12 — Det indre marked og 20 — Handel.
  Tabel 8.1
  indeholder de centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009. |
| --- | --- |

8.2.

Denne del omhandler Rettens specifikke vurdering af gruppen økonomiske og finansielle anliggender, som omfatter følgende politikområder: 01 — Økonomiske og finansielle anliggender, 02 — Erhvervspolitik, 03 — Konkurrence, 12 — Det indre marked og 20 — Handel.
  Tabel 8.1
  indeholder de centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

| 8.3. | De vigtigste programmer under denne gruppe af politikområder, der tegner sig for næsten 83 % (605 millioner euro) af gruppens samlede aktionsudgifter, finansieres over politikområderne 01 — Økonomiske og finansielle anliggender og 02 — Erhvervspolitik. Der er tale om følgende programmer:






  a) | Syvende og sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7, RP6) (222 millioner euro) |
| --- | --- | --- |

8.3.

De vigtigste programmer under denne gruppe af politikområder, der tegner sig for næsten 83 % (605 millioner euro) af gruppens samlede aktionsudgifter, finansieres over politikområderne 01 — Økonomiske og finansielle anliggender og 02 — Erhvervspolitik. Der er tale om følgende programmer:

a)

Syvende og sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7, RP6) (222 millioner euro)

| b) | Finansiering af EU-agenturer (1)
  (116 millioner euro) |
| --- | --- |

b)

Finansiering af EU-agenturer (1)
  (116 millioner euro)

| c) | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (jf. punkt 8.35-8.39) (92 millioner euro) |
| --- | --- |

c)

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (jf. punkt 8.35-8.39) (92 millioner euro)

| d) | Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP) (175 millioner euro). |
| --- | --- |

d)

Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP) og det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP) (175 millioner euro).

Tabel 8.1 —   Økonomiske og finansielle anliggender — nøgleoplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget-afsnit | Politikområde | Tekst | Betalinger i 2009 | Forvaltningsmåde |
| 1 | Økonomiske og finansielle anliggender | Administrative udgifter (23) | 63 | Direkte central forvaltning |
| Den Økonomiske og Monetære Union | 13 | Direkte central forvaltning |
| Internationale økonomiske og finansielle anliggender | 17 | Direkte central forvaltning |
| Finansielle transaktioner og instrumenter | 235 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med EIF/indirekte central forvaltning via EIF |
| | 328 | |
| 2 | Erhvervspolitik | Administrative udgifter (23) | 114 | Direkte central forvaltning |
| Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd | 71 | Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning via EACI |
| Det indre marked for varer og sektorpolitik | 145 | Direkte central forvaltning |
| Samarbejde — sikkerhed og rummet | 228 | Direkte central forvaltning |
| | 558 | |
| 3 | Konkurrence | Administrative udgifter (23) | 91 | Direkte central forvaltning |
| Karteller, monopoler og liberalisering | 3 | Direkte central forvaltning |
| | 94 | |
| 12 | Det indre marked | Administrative udgifter (23) | 58 | Direkte central forvaltning |
| Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser | 8 | Direkte central forvaltning |
| | 66 | |
| 20 | Handel | Administrative udgifter (23) | 65 | Direkte central forvaltning |
| Handelspolitik | 12 | Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med IO |
| | 77 | |
| Administrative udgifter i alt (23) | 391 | |
| Aktionsudgifter i alt (bestående af): | 732 | |
| — | forskud
   (24) |

(millioner euro)

Budget-afsnit

Politikområde

Tekst

Betalinger i 2009

Forvaltningsmåde

1

Økonomiske og finansielle anliggender

Administrative udgifter (23)

63

Direkte central forvaltning

Den Økonomiske og Monetære Union

13

Direkte central forvaltning

Internationale økonomiske og finansielle anliggender

17

Direkte central forvaltning

Finansielle transaktioner og instrumenter

235

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med EIF/indirekte central forvaltning via EIF

328

2

Erhvervspolitik

Administrative udgifter (23)

114

Direkte central forvaltning

Konkurrenceevne, industripolitik, innovation og iværksætterånd

71

Direkte central forvaltning/indirekte central forvaltning via EACI

Det indre marked for varer og sektorpolitik

145

Direkte central forvaltning

Samarbejde — sikkerhed og rummet

228

Direkte central forvaltning

558

3

Konkurrence

Administrative udgifter (23)

91

Direkte central forvaltning

Karteller, monopoler og liberalisering

3

Direkte central forvaltning

94

12

Det indre marked

Administrative udgifter (23)

58

Direkte central forvaltning

Politisk strategi og koordinering for Generaldirektoratet for det Indre Marked og Tjenesteydelser

8

Direkte central forvaltning

66

20

Handel

Administrative udgifter (23)

65

Direkte central forvaltning

Handelspolitik

12

Direkte central forvaltning/fælles forvaltning med IO

77

Administrative udgifter i alt (23)

391

Aktionsudgifter i alt (bestående af):

732

—

273

| — | mellemliggende/endelige betalinger
   (25) |
| --- | --- |

—

459

Årets betalinger i alt

1 123

Årets forpligtelser i alt

1 373

Kilde: Årsregnskabet for 2009.

| 8.4. | CIP- og MAP-programmerne finansieres over politikområdet 01 — Økonomiske og finansielle anliggender og har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV'er) gennem Fællesskabets finansielle instrumenter, som forvaltes for Kommissionen af Den Europæiske Investeringsfond (EIF), og som letter adgangen til finansiering. Betalingerne fra Kommissionen til EIF vedrører overførslen af midlerne til de forvaltningskonti, som EIF bruger til gennemførelsen af programmerne. Risikoen for, at Kommissionen foretager betalinger, som ikke er lovlige og formelt rigtige, er lav. |
| --- | --- |

8.4.

CIP- og MAP-programmerne finansieres over politikområdet 01 — Økonomiske og finansielle anliggender og har til formål at støtte små og mellemstore virksomheder (SMV'er) gennem Fællesskabets finansielle instrumenter, som forvaltes for Kommissionen af Den Europæiske Investeringsfond (EIF), og som letter adgangen til finansiering. Betalingerne fra Kommissionen til EIF vedrører overførslen af midlerne til de forvaltningskonti, som EIF bruger til gennemførelsen af programmerne. Risikoen for, at Kommissionen foretager betalinger, som ikke er lovlige og formelt rigtige, er lav.

| 8.5. | Formålet med RP7-programmet under dette politikområde er at støtte aktioner på området rumfarts- og sikkerhedsforskning, mens RP6 støtter aktioner til fremme af teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater og oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og i alle dets regioner. Formålet med CIP-programmet, der finansieres under politikområde 02 — Erhvervspolitik, er at fremme aktioner, som gennem innovation styrker virksomhedernes, navnlig SMV'ernes, konkurrenceevne. |
| --- | --- |

8.5.

Formålet med RP7-programmet under dette politikområde er at støtte aktioner på området rumfarts- og sikkerhedsforskning, mens RP6 støtter aktioner til fremme af teknologisk innovation, udnyttelse af forskningsresultater og oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og i alle dets regioner. Formålet med CIP-programmet, der finansieres under politikområde 02 — Erhvervspolitik, er at fremme aktioner, som gennem innovation styrker virksomhedernes, navnlig SMV'ernes, konkurrenceevne.

| 8.6. | I hovedparten af aktionerne under de tre nævnte programmer (2) ydes finansieringen på grundlag af en tilskudsaftale med Kommissionen. Tilskuddet udbetales i trancher: et forskud ved undertegnelsen af tilskudsaftalen, efterfulgt af en eller flere mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter på grundlag af modtagernes omkostningsanmeldelser. |
| --- | --- |

8.6.

I hovedparten af aktionerne under de tre nævnte programmer (2) ydes finansieringen på grundlag af en tilskudsaftale med Kommissionen. Tilskuddet udbetales i trancher: et forskud ved undertegnelsen af tilskudsaftalen, efterfulgt af en eller flere mellemliggende betalinger og en endelig betaling, der godtgør de støtteberettigede udgifter på grundlag af modtagernes omkostningsanmeldelser.

| 8.7. | Den største risiko med hensyn til formel rigtighed er, at de støtteberettigede omkostninger ansættes for højt i omkostningsanmeldelserne, og at dette ikke opdages af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. På grund af det store antal omkostningsanmeldelser er Kommissionen ikke i stand til at kontrollere hver enkelt anmeldelse på stedet hos modtageren. Retten vurderer derfor, at der er en høj risiko for, at de betalinger, der er foretaget på grundlag af omkostningsanmeldelser, ikke er formelt rigtige (3). Betingelserne for udbetaling af forskud er mindre komplekse, da forskudsbetalinger udløses, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen undertegnes. I de foregående år har der imidlertid været fejl i forskudsbetalinger. De er dog generelt ikke kvantificerbare og vedrører proceduresvagheder. |
| --- | --- |

8.7.

Den største risiko med hensyn til formel rigtighed er, at de støtteberettigede omkostninger ansættes for højt i omkostningsanmeldelserne, og at dette ikke opdages af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer. På grund af det store antal omkostningsanmeldelser er Kommissionen ikke i stand til at kontrollere hver enkelt anmeldelse på stedet hos modtageren. Retten vurderer derfor, at der er en høj risiko for, at de betalinger, der er foretaget på grundlag af omkostningsanmeldelser, ikke er formelt rigtige (3). Betingelserne for udbetaling af forskud er mindre komplekse, da forskudsbetalinger udløses, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen undertegnes. I de foregående år har der imidlertid været fejl i forskudsbetalinger. De er dog generelt ikke kvantificerbare og vedrører proceduresvagheder.

| 8.7. | Kommissionen har indført en kontrolstrategi, og den udfører efterfølgende revision for at minimere risikoen for så vidt angår lovligheden af de foretagne betalinger. Formålet med de korrigerende tiltag er at nedbringe fejlprocenten. Kommissionen inddriver alle beløb, der er udbetalt for meget til de reviderede støttemodtagere. |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Inden for rammerne af RP7 indgik Kommissionen en aftale med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) (4) om finansiering af rumkomponenten i den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) fra 2008 til 2013. I overensstemmelse med finansforordningens artikel 53d overdrog Kommissionen budgetgennemførelsesopgaver til ESA. Under denne aftale tildeles ESA i alt 624 millioner euro, hvoraf 68 millioner blev betalt i løbet af 2009. |
| --- | --- |

8.8.

Inden for rammerne af RP7 indgik Kommissionen en aftale med Den Europæiske Rumorganisation (ESA) (4) om finansiering af rumkomponenten i den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) fra 2008 til 2013. I overensstemmelse med finansforordningens artikel 53d overdrog Kommissionen budgetgennemførelsesopgaver til ESA. Under denne aftale tildeles ESA i alt 624 millioner euro, hvoraf 68 millioner blev betalt i løbet af 2009.

| 8.8. | Betalingen til ESA i 2009 er det første bidrag fra EU-budgettet til den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES), der forvaltes i fællesskab. Kommissionens og ESA's undertegnelse af uddelegeringsaftalen skete inden for rammerne af »fælles forvaltning«, hvor visse gennemførelsesopgaver uddelegeres til internationale organisationer. |
| --- | --- |

8.8.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.9. | Rettens overordnede revisionsmetode og -metodologi er beskrevet i
  bilag 1.1, del 2
  . Med hensyn til revisionen af gruppen økonomiske og finansielle anliggender skal følgende specifikke forhold bemærkes:






  — | Retten testede en stikprøve på 80 betalinger, hvoraf 51 var mellemliggende eller endelige betalinger, heraf 15 vedrørende de tre nævnte programmer (5) (jf. punkt 8.5) |
| --- | --- | --- |

8.9.

Rettens overordnede revisionsmetode og -metodologi er beskrevet i
  bilag 1.1, del 2
  . Med hensyn til revisionen af gruppen økonomiske og finansielle anliggender skal følgende specifikke forhold bemærkes:

—

Retten testede en stikprøve på 80 betalinger, hvoraf 51 var mellemliggende eller endelige betalinger, heraf 15 vedrørende de tre nævnte programmer (5) (jf. punkt 8.5)

| — | Forskud indgik i stikprøven, fordi der er risiko for, at de er fejlbehæftede |
| --- | --- |

—

Forskud indgik i stikprøven, fordi der er risiko for, at de er fejlbehæftede

| — | Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet dækkede følgende:






  — | forudgående skrivebordskontrol af betalinger foretaget af Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation (EACI) (6), hovedsagelig ved undersøgelse af en stikprøve på 30 betalinger |
| --- | --- | --- |

—

Vurderingen af overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet dækkede følgende:

—

forudgående skrivebordskontrol af betalinger foretaget af Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation (EACI) (6), hovedsagelig ved undersøgelse af en stikprøve på 30 betalinger

| — | revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelser udstedt af uafhængige revisorer |
| --- | --- |

—

revisionsattester vedrørende omkostningsanmeldelser udstedt af uafhængige revisorer

| — | efterfølgende kontrol, navnlig foretaget af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. |
| --- | --- |

—

efterfølgende kontrol, navnlig foretaget af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender.

Transaktionernes formelle rigtighed

| 8.10. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . Retten konstaterede, at 26 % af betalingerne (21 ud af 80) (7) var behæftet med i alt 25 fejl. 62 % af disse betalinger (13 ud af 21) var behæftet med kvantificerbare fejl vedrørende de anmeldte udgifters støtteberettigelse eller nøjagtighed. Resten af betalingerne (otte ud af 21) var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl, hovedsagelig vedrørende overtrædelser af enten Kommissionens indkøbsprocedurer eller andre interne regler (8). Retten konstaterede, at de testede betalinger samlet set var uden væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

8.10.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 8.1
  . Retten konstaterede, at 26 % af betalingerne (21 ud af 80) (7) var behæftet med i alt 25 fejl. 62 % af disse betalinger (13 ud af 21) var behæftet med kvantificerbare fejl vedrørende de anmeldte udgifters støtteberettigelse eller nøjagtighed. Resten af betalingerne (otte ud af 21) var behæftet med ikke-kvantificerbare fejl, hovedsagelig vedrørende overtrædelser af enten Kommissionens indkøbsprocedurer eller andre interne regler (8). Retten konstaterede, at de testede betalinger samlet set var uden væsentlig fejlforekomst.

| 8.10. | Kommissionen bestræber sig på at begå endnu færre fejl og blive endnu bedre til at rette sine fejl i det omfang, det kan gøres omkostningseffektivt. |
| --- | --- |

8.10.

| 8.11. | De fleste af disse fejl havde relation til aktioner finansieret af de tre nævnte programmer (jf. punkt 8.5) og vedrørte Kommissionens godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger, som støttemodtagerne havde medtaget i deres omkostningsanmeldelser. Dette resultat bekræftes af resultaterne af Kommissionens efterfølgende kontroller (9). |
| --- | --- |

8.11.

De fleste af disse fejl havde relation til aktioner finansieret af de tre nævnte programmer (jf. punkt 8.5) og vedrørte Kommissionens godtgørelse af ikke-støtteberettigede omkostninger, som støttemodtagerne havde medtaget i deres omkostningsanmeldelser. Dette resultat bekræftes af resultaterne af Kommissionens efterfølgende kontroller (9).

| 8.11. | Reglerne er så indviklede, at de ofte giver anledning til fejl og ikke-støtteberettigede omkostningsanmeldelser. Kommissionens meddelelse om forenkling af rammeprogrammerne for forskning indeholder forslag til, hvordan denne risiko kan mindskes. Eftersom disse forslag først vil blive gennemført under det næste rammeprogram, og eftersom Kommissionen skal have løst problemerne med indviklede krav til tilskudsmodtageres støtteberettigelse, vedtog Kommissionen den 26. maj 2010 en meddelelse (22) til de øvrige institutioner med et forslag om at fastlægge en tolerabel fejlrisiko på mellem 2 % og 5 % på forskningsområdet. Den foreslåede tolerable fejlrisiko fastsættes ved at holde kontrollernes omkostningseffektivitet op mod et rimeligt og tolerabelt restfejlniveau. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | De hyppigste fejlårsager var ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger samt mangelfuld eller manglende dokumentation. De følgende tre eksempler illustrerer den type projekter med fejl, som Retten stødte på ved sin revision hos de endelige støttemodtagere. |
| --- | --- |

8.12.

De hyppigste fejlårsager var ikke-støtteberettigede personaleomkostninger og indirekte omkostninger samt mangelfuld eller manglende dokumentation. De følgende tre eksempler illustrerer den type projekter med fejl, som Retten stødte på ved sin revision hos de endelige støttemodtagere.

| 8.12. | Hvad angår de tre sager ønsker Kommissionen at påpege følgende: |
| --- | --- |

8.12.

Eksempler på ikke-støtteberettigede omkostninger

Eksempler på ikke-støtteberettigede omkostninger

a)   Sjette rammeprogram

Det reviderede projekt blev forvaltet af en støttemodtager, som gennemførte i alt fem RP6-programmer finansieret af to forskellige af Kommissionens generaldirektorater. Retten undersøgte timesedlerne vedrørende samtlige projekter og bemærkede, at støttemodtageren opførte for mange timer eller opførte de timer, der var brugt på disse fællesskabsfinansierede projekter, dobbelt. Desuden overanmeldte støttemodtageren sine indirekte omkostninger i væsentlig grad. Den konstaterede fejl beløb sig i alt til 21 % af de anmeldte omkostninger (ca. 146 000 euro). Disse alvorlige mangler i omkostningsanmeldelserne blev ikke opdaget af det firma, der udstedte revisionsattesten, og de blev heller ikke opdaget ved de to efterfølgende kontroller, som et andet eksternt revisionsfirma foretog på Kommissionens vegne

| a) | Kommissionen agter at undersøge sagen yderligere og inddrive alle beløb, der måtte være udbetalt for meget.

  Ved de efterfølgende kontroller, som blev gennemført på vegne af Kommissionen, blev der konstateret en række mangler i omkostningsanmeldelserne. Konklusionen vedrørende de indirekte omkostningers støtteberettigelse afveg dog fra Revisionsrettens bemærkninger.


  Ganske vist var der et antal timer, der medgik til forskellige projekter, som blev opført dobbelt, men det konkluderedes, at det ikke var gjort med forsæt, men hovedsageligt skyldtes utilstrækkelig projektstyring fra støttemodtagerens side. |
| --- | --- |

a)

Ved de efterfølgende kontroller, som blev gennemført på vegne af Kommissionen, blev der konstateret en række mangler i omkostningsanmeldelserne. Konklusionen vedrørende de indirekte omkostningers støtteberettigelse afveg dog fra Revisionsrettens bemærkninger.

Ganske vist var der et antal timer, der medgik til forskellige projekter, som blev opført dobbelt, men det konkluderedes, at det ikke var gjort med forsæt, men hovedsageligt skyldtes utilstrækkelig projektstyring fra støttemodtagerens side.

b)   Syvende rammeprogram

Siden 2004 har en støttemodtager deltaget i seks projekter finansieret under RP6 og otte projekter finansieret under RP7. Den samlede fællesskabsfinansiering siden 2006 beløber sig til ca. 1 million euro. Støttemodtageren anvendte en metode til beregningen af personaleomkostningerne, som ikke var i overensstemmelse med RP6- og RP7-reglerne. Vedrørende det reviderede projekt var omkostningerne derfor overanmeldt med mere end 17 % (ca. 7 800 euro). Denne metode blev også anvendt i de 13 andre projekter

| b) | Fejlen skyldes en forkert fortolkning af støtteberettigelsesreglerne for RP7 for så vidt angår standardantallet af produktive timer. Kommissionen foretager nu de nødvendige korrektioner, og Revisionsrettens bemærkning vil blive taget op ved revision af andre projekter, som forvaltes af denne støttemodtager. |
| --- | --- |

b)

c)   Syvende rammeprogram — fælles forvaltning

ESA indsender en årsrapport, som viser anvendelsen af de midler, der modtages fra EU (jf. punkt 8.8). Retten undersøgte årsrapporten for 2008, som blev indsendt til Kommissionen den 19. marts 2009 og omfatter udgifter på i alt 20,2 millioner euro. Retten bemærkede, at tæt på 10 % af omkostningerne i den reviderede stikprøve (ca. 1,3 millioner euro) var omkostninger, som ikke skulle finansieres af Fællesskabet, eller som der ikke var tilstrækkelig dokumentation for, og at der var alvorlige svagheder i indkøbsreglerne og -procedurerne (10).

| c) | Betalingen til ESA i 2009, som Revisionsretten har revideret, er det første bidrag fra EU-budgettet til det i fællesskab forvaltede GMES-program. Ifølge uddelelegeringsaftalen mellem Kommissionen og ESA er der ikke nogen sammenhæng mellem Kommissionens årlige overførsel af midler og det beløb, der optræder i ESA's årsrapport. De fejl, der måtte findes i ESA's årsrapport, anfægter ikke den lovlige og formelle rigtighed af betalingen. Kommissionen er af den opfattelse, at medregner man de omkostninger, som i første omgang ikke var medtaget i årsrapporten, var de omkostninger, som ESA indberettede, 2 % for høje. Dette vil blive korrigeret før den sidste betaling ved programmets afslutning. |
| --- | --- |

c)

Selv om Kommissionen er enig i, at visse indkøbsprocedurer i højere grad bør bringes i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, må der også tages hensyn til den særlige karakter, som indkøb på rumfartsområdet har. Kommissionen mener, at ESA's indkøbsregler og -procedurer sikrer den størst mulige nytteværdi for pengene på det særlige område, som indkøb på rumfartsområdet er.

Systemernes effektivitet

| 8.13. | Kommissionen har indført forskellige kontroller, som dækker hele udgiftscyklussen, for at mindske risikoen for ukorrekte eller uregelmæssige betalinger. Retten vurderede effektiviteten af den forudgående kontrol af betalinger, revisionspåtegningssystemets pålidelighed og Kommissionens efterfølgende kontrol af godtgjorte udgifter. |
| --- | --- |

8.13.

Kommissionen har indført forskellige kontroller, som dækker hele udgiftscyklussen, for at mindske risikoen for ukorrekte eller uregelmæssige betalinger. Retten vurderede effektiviteten af den forudgående kontrol af betalinger, revisionspåtegningssystemets pålidelighed og Kommissionens efterfølgende kontrol af godtgjorte udgifter.

| 8.14. | Resultaterne af systemundersøgelsen er sammenfattet i
  bilag 8.2
  . |
| --- | --- |

8.14.

Resultaterne af systemundersøgelsen er sammenfattet i
  bilag 8.2
  .

Forudgående kontrol

| 8.15. | Formålet med den forudgående kontrol er at kontrollere, om betalingerne er formelt rigtige og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den dækker både operationelle og finansielle aspekter, navnlig produktkvalitet, overholdelse af kontraktbestemmelser og korrekt beregning af betalingsbeløb. |
| --- | --- |

8.15.

Formålet med den forudgående kontrol er at kontrollere, om betalingerne er formelt rigtige og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Den dækker både operationelle og finansielle aspekter, navnlig produktkvalitet, overholdelse af kontraktbestemmelser og korrekt beregning af betalingsbeløb.

| 8.16. | I forbindelse med RP6 og RP7 ydes de mellemliggende og endelige betalinger kun på grundlag af omkostningsanmeldelser, så den sædvanlige forudgående kontrol af de anmeldte omkostninger i omkostningsanmeldelserne gør det kun muligt at opdage skrive- eller regnefejl. For at kompensere for den forudgående kontrols iboende begrænsninger har Generaldirektoratet for Erhvervspolitik forbedret sin strategi for forudgående kontrol, navnlig ved at udføre detaljerede skrivebordskontroller (11) og foretage forudgående revision af støttemodtagernes systemer. |
| --- | --- |

8.16.

I forbindelse med RP6 og RP7 ydes de mellemliggende og endelige betalinger kun på grundlag af omkostningsanmeldelser, så den sædvanlige forudgående kontrol af de anmeldte omkostninger i omkostningsanmeldelserne gør det kun muligt at opdage skrive- eller regnefejl. For at kompensere for den forudgående kontrols iboende begrænsninger har Generaldirektoratet for Erhvervspolitik forbedret sin strategi for forudgående kontrol, navnlig ved at udføre detaljerede skrivebordskontroller (11) og foretage forudgående revision af støttemodtagernes systemer.

| 8.17. | Ved revisionen af den stikprøve på 80 betalinger, som er nævnt i punkt 8.9, blev der ikke konstateret væsentlige svagheder i de forudgående skrivebordskontroller. Med hensyn til politikområde 02 — Erhvervspolitik bemærkede Retten imidlertid, at 24 af de 48 testede betalinger var behæftet med svagheder i den forudgående kontrol. I Forvaltningsorganet for Forskning (REA) (12) var fem fejl med hensyn til formel rigtighed ikke blevet opdaget ved den forudgående kontrol. Med hensyn til ESA havde Kommissionen ikke forud for undertegnelsen af aftalen om finansiering af GMES (jf. punkt 8.8) klart defineret de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de fællesfinansierede aktiviteter og påpeget svaghederne i indkøbsprocedurerne. Desuden fastlagde Kommissionen først formelt en strategi for forudgående kontrol i februar 2010 (jf. punkt 8.26). |
| --- | --- |

8.17.

Ved revisionen af den stikprøve på 80 betalinger, som er nævnt i punkt 8.9, blev der ikke konstateret væsentlige svagheder i de forudgående skrivebordskontroller. Med hensyn til politikområde 02 — Erhvervspolitik bemærkede Retten imidlertid, at 24 af de 48 testede betalinger var behæftet med svagheder i den forudgående kontrol. I Forvaltningsorganet for Forskning (REA) (12) var fem fejl med hensyn til formel rigtighed ikke blevet opdaget ved den forudgående kontrol. Med hensyn til ESA havde Kommissionen ikke forud for undertegnelsen af aftalen om finansiering af GMES (jf. punkt 8.8) klart defineret de støtteberettigede omkostninger i forbindelse med de fællesfinansierede aktiviteter og påpeget svaghederne i indkøbsprocedurerne. Desuden fastlagde Kommissionen først formelt en strategi for forudgående kontrol i februar 2010 (jf. punkt 8.26).

| 8.17. | Kommissionen er enig i Revisionsrettens vurdering af, at forudgående kontroller under politikområde 02 — Erhvervspolitik ikke afdækkede nogen væsentlige svagheder.

  Kommissionen finder, at de forudgående kontroller under politikområde 02 — Erhvervspolitik står i forhold til formålet og er effektive. Mindre uoverensstemmelser betyder ikke, at de forudgående kontroller er mindre effektive. At fjerne disse mindre uoverensstemmelser helt ville ikke være omkostningseffektivt.


  Tre ud af de fem sager vedrørende Forvaltningsorganet for Forskning, som Revisionsretten nævner, handler om bemyndigelsen af en bestemt ansat inden for betalingsprocessen, en bemyndigelse som Revisionsretten fandt forkert. Kommissionen deler ikke Revisionsrettens opfattelse af, at der er sket fejl med hensyn til lovligheden eller den formelle rigtighed af den anvisningsberettigedes bemyndigelse af den ansatte, der handlede inden for det finansielle kredsløb, eftersom der ikke findes forskriftsmæssige krav om, at bestemte ansatte skal udpeges til bestemte funktioner.


  Det er karakteristisk for aktiviteter under fælles forvaltning i almindelighed og GMES-programmet i særdeleshed, at de fælles støtteberettigede omkostninger ikke er beskrevet i mindste detalje. Programmet omfatter et teknisk komplekst rumfartsprojekt, herunder udvikling af Sentinel-satellitter, hvor det er vanskeligt at adskille bestanddele, som har flere forskellige finansieringskilder i udviklings- og indkøbsprocessen.


  Kommissionen mener, at den vurdering af kravene til »fælles forvaltning«, der blev foretaget, før aftalen blev indgået, er tilstrækkelig.


  Opbygningen af en ramme for overvågning og kontrol af bevillingerne til GMES begyndte allerede i 2008, men den skulle tilpasses og udbygges i lyset af de erfaringer, som blev indhøstet i forbindelse med gennemførelsen af projektet. Kommissionen har styrket og formelt fastlagt sine overvågnings- og kontrolaktiviteter fra og med 2010. |
| --- | --- |

8.17.

Kommissionen finder, at de forudgående kontroller under politikområde 02 — Erhvervspolitik står i forhold til formålet og er effektive. Mindre uoverensstemmelser betyder ikke, at de forudgående kontroller er mindre effektive. At fjerne disse mindre uoverensstemmelser helt ville ikke være omkostningseffektivt.

Tre ud af de fem sager vedrørende Forvaltningsorganet for Forskning, som Revisionsretten nævner, handler om bemyndigelsen af en bestemt ansat inden for betalingsprocessen, en bemyndigelse som Revisionsretten fandt forkert. Kommissionen deler ikke Revisionsrettens opfattelse af, at der er sket fejl med hensyn til lovligheden eller den formelle rigtighed af den anvisningsberettigedes bemyndigelse af den ansatte, der handlede inden for det finansielle kredsløb, eftersom der ikke findes forskriftsmæssige krav om, at bestemte ansatte skal udpeges til bestemte funktioner.

Det er karakteristisk for aktiviteter under fælles forvaltning i almindelighed og GMES-programmet i særdeleshed, at de fælles støtteberettigede omkostninger ikke er beskrevet i mindste detalje. Programmet omfatter et teknisk komplekst rumfartsprojekt, herunder udvikling af Sentinel-satellitter, hvor det er vanskeligt at adskille bestanddele, som har flere forskellige finansieringskilder i udviklings- og indkøbsprocessen.

Kommissionen mener, at den vurdering af kravene til »fælles forvaltning«, der blev foretaget, før aftalen blev indgået, er tilstrækkelig.

Opbygningen af en ramme for overvågning og kontrol af bevillingerne til GMES begyndte allerede i 2008, men den skulle tilpasses og udbygges i lyset af de erfaringer, som blev indhøstet i forbindelse med gennemførelsen af projektet. Kommissionen har styrket og formelt fastlagt sine overvågnings- og kontrolaktiviteter fra og med 2010.

| 8.18. | Retten udtog en supplerende stikprøve på 30 forskudsbetalinger med henblik på at vurdere udformningen af EACI's system for forudgående kontrol og dets effektivitet med hensyn til forvaltningen af CIP (13). Der blev ikke bemærket nogen væsentlige svagheder. Retten konstaterede dog, at regnskabsvejledningen bør ajourføres, og at dele af de udførte kontroller var utilstrækkeligt dokumenteret. |
| --- | --- |

8.18.

Retten udtog en supplerende stikprøve på 30 forskudsbetalinger med henblik på at vurdere udformningen af EACI's system for forudgående kontrol og dets effektivitet med hensyn til forvaltningen af CIP (13). Der blev ikke bemærket nogen væsentlige svagheder. Retten konstaterede dog, at regnskabsvejledningen bør ajourføres, og at dele af de udførte kontroller var utilstrækkeligt dokumenteret.

| 8.18. | EACI erkender, at dele af procedurehåndbogen ikke er fuldt ajourført for alle programmers vedkommende. De forskellige kapitler i procedurehåndbogen er blevet gennemgået og ajourført i 2010. |
| --- | --- |

8.18.

Revisionsattester

| 8.19. | Når der er tale om omkostningsanmeldelser over et vist beløb, skal en autoriseret revisor i henhold til EU's finansforordning (14) udarbejde en attest, der bekræfter de anmeldte omkostningers støtteberettigelse, forekomst og nøjagtighed. Disse revisionsattester er en central kontrol for Kommissionen ved projekter, der finansieres under politikområde 02 — Erhvervspolitik, især under RP6 og RP7. |
| --- | --- |

8.19.

Når der er tale om omkostningsanmeldelser over et vist beløb, skal en autoriseret revisor i henhold til EU's finansforordning (14) udarbejde en attest, der bekræfter de anmeldte omkostningers støtteberettigelse, forekomst og nøjagtighed. Disse revisionsattester er en central kontrol for Kommissionen ved projekter, der finansieres under politikområde 02 — Erhvervspolitik, især under RP6 og RP7.

| 8.20. | I forbindelse med alle de betalinger, som Retten reviderede på støttemodtagerniveau, og hvor der var udstedt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med attesten. I alle de tilfælde, hvor en autoriseret revisor havde afgivet en erklæring uden forbehold, konstaterede Retten fejl. I to tilfælde havde fejlene ingen væsentlig finansiel effekt (15), men i de resterende fire tilfælde havde fejlene væsentlig finansiel effekt eller vedrørte en metode til omkostningsfordeling, som ikke var i overensstemmelse med de gældende regler. Dette revisionsresultat bekræfter resultaterne fra året før og de resultater, der redegøres for i kapitel 5, og viser, at denne kontrol kun er delvis effektiv med hensyn til at afsløre fejl i de anmeldte omkostninger. |
| --- | --- |

8.20.

I forbindelse med alle de betalinger, som Retten reviderede på støttemodtagerniveau, og hvor der var udstedt en attest, sammenlignede Retten resultaterne af sin egen revision med attesten. I alle de tilfælde, hvor en autoriseret revisor havde afgivet en erklæring uden forbehold, konstaterede Retten fejl. I to tilfælde havde fejlene ingen væsentlig finansiel effekt (15), men i de resterende fire tilfælde havde fejlene væsentlig finansiel effekt eller vedrørte en metode til omkostningsfordeling, som ikke var i overensstemmelse med de gældende regler. Dette revisionsresultat bekræfter resultaterne fra året før og de resultater, der redegøres for i kapitel 5, og viser, at denne kontrol kun er delvis effektiv med hensyn til at afsløre fejl i de anmeldte omkostninger.

| 8.20. | Kommissionen deler Revisionsrettens bekymring med hensyn til, om revisionsattesterne for RP6 er retvisende, idet de ikke fuldt ud har givet den forventede yderligere sikkerhed. Dog fastholder Kommissionen, at der med dette redskab er ydet et betydeligt bidrag til at forebygge fejl, og at det har medført et betragteligt fald i fejlprocenten for RP6 sammenlignet med RP5.

  Kommissionen har truffet afhjælpende foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af revisionsattesterne for RP7.


  Revisionsattesteringen under RP7 er baseret på »aftalte procedurer«, som kræver, at den attesterende revisor gennemfører på forhånd fastlagte procedurer og aflægger rapport på grundlag af faktiske forhold. Denne fremgangsmåde bør føre til, at revisorerne begår færre fejl i fortolkningen af støtteberettigelsesreglerne, end tilfældet var for RP6. Kommissionen vil fortsætte med at vurdere, hvor pålidelige revisionsattesterne er, når den foretager sine egne finansielle revisioner. |
| --- | --- |

8.20.

Kommissionen har truffet afhjælpende foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af revisionsattesterne for RP7.

Revisionsattesteringen under RP7 er baseret på »aftalte procedurer«, som kræver, at den attesterende revisor gennemfører på forhånd fastlagte procedurer og aflægger rapport på grundlag af faktiske forhold. Denne fremgangsmåde bør føre til, at revisorerne begår færre fejl i fortolkningen af støtteberettigelsesreglerne, end tilfældet var for RP6. Kommissionen vil fortsætte med at vurdere, hvor pålidelige revisionsattesterne er, når den foretager sine egne finansielle revisioner.

| 8.21. | Under RP6 var det i princippet obligatorisk for hver støttemodtager at indsende mindst én revisionsattest vedrørende projektomkostninger. Under RP7 skal støttemodtagerne kun indsende revisionsattester, når den kumulerede EU-finansiering er lig med eller større end 375 000 euro. Kommissionen har desuden indført et system med forudgående attestering af støttemodtagernes metoder til beregning af omkostninger. Antallet af støttemodtagere, der har fået attesteret deres metoder til beregning af omkostninger, er imidlertid lavt. Sammen med det væsentlige fald i antallet af krævede revisionsattester øger dette risikoen for fejl (jf. også punkt 5.28-5.31). |
| --- | --- |

8.21.

Under RP6 var det i princippet obligatorisk for hver støttemodtager at indsende mindst én revisionsattest vedrørende projektomkostninger. Under RP7 skal støttemodtagerne kun indsende revisionsattester, når den kumulerede EU-finansiering er lig med eller større end 375 000 euro. Kommissionen har desuden indført et system med forudgående attestering af støttemodtagernes metoder til beregning af omkostninger. Antallet af støttemodtagere, der har fået attesteret deres metoder til beregning af omkostninger, er imidlertid lavt. Sammen med det væsentlige fald i antallet af krævede revisionsattester øger dette risikoen for fejl (jf. også punkt 5.28-5.31).

| 8.21. | Antallet af obligatoriske revisionsattester, der skal indsendes under RP7, er sat ned for at lette de administrative byrder for deltagerne.

  De støttemodtagere, som har fået attesteret deres metoder til beregning af omkostninger, skal dog stadig indgive en revisionspåtegning, idet attesteringen udelukkende fritager støttemodtageren for at indsende en foreløbig revisionspåtegning. Der skal indgives en revisionspåtegning for den forudgående rapporteringsperiode, såfremt det kumulative bidrag, der anmodes om, overstiger 375 000 EUR. De intensive revisionskampagner under RP6 har højnet mange støttemodtageres vidensniveau, og Kommissionen forventer, at de derfor vil være mere tilbøjelige til at anvende forbedrede metoder til omkostningsberegning.


  For indeværende er det ikke muligt at konkludere, at den samlede fejlprocent vil stige, eftersom de risici, som Revisionsretten har påpeget, kan vise sig at blive opvejet af andre foranstaltninger. |
| --- | --- |

8.21.

De støttemodtagere, som har fået attesteret deres metoder til beregning af omkostninger, skal dog stadig indgive en revisionspåtegning, idet attesteringen udelukkende fritager støttemodtageren for at indsende en foreløbig revisionspåtegning. Der skal indgives en revisionspåtegning for den forudgående rapporteringsperiode, såfremt det kumulative bidrag, der anmodes om, overstiger 375 000 EUR. De intensive revisionskampagner under RP6 har højnet mange støttemodtageres vidensniveau, og Kommissionen forventer, at de derfor vil være mere tilbøjelige til at anvende forbedrede metoder til omkostningsberegning.

For indeværende er det ikke muligt at konkludere, at den samlede fejlprocent vil stige, eftersom de risici, som Revisionsretten har påpeget, kan vise sig at blive opvejet af andre foranstaltninger.

Efterfølgende kontrol

| 8.22. | De generaldirektorater, der har ansvaret for politikområderne 01 — Økonomiske og finansielle anliggender og 02 — Erhvervspolitik, har oprettet systemer for efterfølgende kontrol, primært på grund af det store antal betalinger og de forvaltede programmers kompleksitet. |
| --- | --- |

8.22.

De generaldirektorater, der har ansvaret for politikområderne 01 — Økonomiske og finansielle anliggender og 02 — Erhvervspolitik, har oprettet systemer for efterfølgende kontrol, primært på grund af det store antal betalinger og de forvaltede programmers kompleksitet.

| 8.23. | Med hensyn til politikområde 01 — Økonomiske og finansielle anliggender konstaterede Retten, at arbejdsprogrammet for efterfølgende kontrol for 2009 først blev formelt fastlagt i december 2009. I 2009 blev der offentliggjort tre rapporter om efterfølgende kontrol, hvoraf to omhandlede kontroller, der blev iværksat i 2006, men først afsluttet i 2009. |
| --- | --- |

8.23.

Med hensyn til politikområde 01 — Økonomiske og finansielle anliggender konstaterede Retten, at arbejdsprogrammet for efterfølgende kontrol for 2009 først blev formelt fastlagt i december 2009. I 2009 blev der offentliggjort tre rapporter om efterfølgende kontrol, hvoraf to omhandlede kontroller, der blev iværksat i 2006, men først afsluttet i 2009.

| 8.23. | Kommissionen vedgår, at den formelle fastlæggelse af arbejdsprogrammet for 2009 var forsinket. Dog havde forvaltningsgruppen for intern kontrol fastlagt rammerne for og var nået til enighed om arbejdsprogrammet i februar 2009, hvor den påbegyndte gennemførelsen af det. Forvaltningsgruppen nåede til enighed om arbejdsprogrammet for det følgende år i januar 2010 og fastlagde det formelt i marts 2010.

  De foregående år blev broderparten af ressourcerne til efterfølgende kontrol anvendt til en yderst vigtig kontrolopgave, følgelig blev andre kontroller forsinket. |
| --- | --- |

8.23.

De foregående år blev broderparten af ressourcerne til efterfølgende kontrol anvendt til en yderst vigtig kontrolopgave, følgelig blev andre kontroller forsinket.

| 8.24. | Med hensyn til politikområde 02 — Erhvervspolitik er hovedelementet i systemet for intern kontrol af forskningsudgifterne dets system for efterfølgende kontrol (dvs. finansielle revisioner hos støttemodtagerne efter godtgørelse). Disse revisioner udføres enten direkte af Kommissionens revisorer eller af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. For RP6 og RP7 er der fastlagt en specifik revisionsstrategi, som skal:






  a) | danne grundlag for vurderingen af de finansielle transaktioners formelle rigtighed og levere input til den årlige erklæring (jf. punkt 8.28 og 8.29) |
| --- | --- | --- |

8.24.

Med hensyn til politikområde 02 — Erhvervspolitik er hovedelementet i systemet for intern kontrol af forskningsudgifterne dets system for efterfølgende kontrol (dvs. finansielle revisioner hos støttemodtagerne efter godtgørelse). Disse revisioner udføres enten direkte af Kommissionens revisorer eller af eksterne revisionsfirmaer under overvågning af Kommissionen. For RP6 og RP7 er der fastlagt en specifik revisionsstrategi, som skal:

a)

danne grundlag for vurderingen af de finansielle transaktioners formelle rigtighed og levere input til den årlige erklæring (jf. punkt 8.28 og 8.29)

| b) | danne grundlag for korrigerende mekanismer og inddrivelsesmekanismer. |
| --- | --- |

b)

danne grundlag for korrigerende mekanismer og inddrivelsesmekanismer.

| 8.25. | Generaldirektoratet for Erhvervspolitiks system for efterfølgende kontrol blev vurderet som effektivt, men yderligere forbedringer er ønskelige med hensyn til de efterfølgende kontroller, der outsources til eksterne revisionsfirmaer. Den del af politikområde 02 — Erhvervspolitik, som er uddelegeret til Forvaltningsorganet for Forskning og EACI, var ikke omfattet af forvaltningsorganernes arbejdsprogrammer, og der var ikke udført efterfølgende kontroller. |
| --- | --- |

8.25.

Generaldirektoratet for Erhvervspolitiks system for efterfølgende kontrol blev vurderet som effektivt, men yderligere forbedringer er ønskelige med hensyn til de efterfølgende kontroller, der outsources til eksterne revisionsfirmaer. Den del af politikområde 02 — Erhvervspolitik, som er uddelegeret til Forvaltningsorganet for Forskning og EACI, var ikke omfattet af forvaltningsorganernes arbejdsprogrammer, og der var ikke udført efterfølgende kontroller.

| 8.25. | Revisionsrettens vurdering vedrører udelukkende 2009.

  Hvad angår Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation kunne omfanget og timingen af de første mellemliggende betalinger på grundlag af omkostningsanmeldelser i 2009 for politikområde 02 — Erhvervspolitik ikke retfærdiggøre, at der allerede i 2009 skulle udføres efterfølgende kontroller.


  Forvaltningsorganet for Forskning gennemfører den fælles flerårige revisionsstrategi for RP7. I overensstemmelse med denne strategi var omfanget af de betalinger i 2009, som faldt ind under strategien, ikke tilstrækkeligt til at retfærdiggøre en første udvælgelse og efterfølgende revision i 2009, jf. den nærmere beskrivelse i dette forvaltningsorgans årlige aktivitetsrapport. Betalingerne i 2009 vil dog indgå i den samlede betalingspopulation, hvorfra der udtages betalinger til efterfølgende kontrol i 2010. |
| --- | --- |

8.25.

Hvad angår Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation kunne omfanget og timingen af de første mellemliggende betalinger på grundlag af omkostningsanmeldelser i 2009 for politikområde 02 — Erhvervspolitik ikke retfærdiggøre, at der allerede i 2009 skulle udføres efterfølgende kontroller.

Forvaltningsorganet for Forskning gennemfører den fælles flerårige revisionsstrategi for RP7. I overensstemmelse med denne strategi var omfanget af de betalinger i 2009, som faldt ind under strategien, ikke tilstrækkeligt til at retfærdiggøre en første udvælgelse og efterfølgende revision i 2009, jf. den nærmere beskrivelse i dette forvaltningsorgans årlige aktivitetsrapport. Betalingerne i 2009 vil dog indgå i den samlede betalingspopulation, hvorfra der udtages betalinger til efterfølgende kontrol i 2010.

| 8.26. | Med hensyn til den aftale om finansiering af GMES (jf. punkt 8.8), som blev undertegnet i februar 2008, blev overvågningsstrategien og kontrolstrukturen først endelig fastlagt i februar 2010. Det er fastsat i aftalens artikel 6, at Kommissionen kan foretage dokumentkontrol og kontrol på stedet vedrørende anvendelsen af fællesskabsfinansieringen, og at den kan foretage en fuld revision. Pr. udgangen af 2009 havde Kommissionen ikke foretaget nogen kontroller eller revisioner, og den havde ikke bedt om dokumentation vedrørende ESA's årsrapport. |
| --- | --- |

8.26.

Med hensyn til den aftale om finansiering af GMES (jf. punkt 8.8), som blev undertegnet i februar 2008, blev overvågningsstrategien og kontrolstrukturen først endelig fastlagt i februar 2010. Det er fastsat i aftalens artikel 6, at Kommissionen kan foretage dokumentkontrol og kontrol på stedet vedrørende anvendelsen af fællesskabsfinansieringen, og at den kan foretage en fuld revision. Pr. udgangen af 2009 havde Kommissionen ikke foretaget nogen kontroller eller revisioner, og den havde ikke bedt om dokumentation vedrørende ESA's årsrapport.

| 8.26. | Ifølge uddelelegeringsaftalen mellem Kommissionen og ESA er der ikke nogen sammenhæng mellem Kommissionens årlige overførsel af midler og det beløb, der optræder i ESA's årsrapport. Kommissionen havde allerede i 2009 planlagt kontrol på stedet, og disse fandt sted i 2010.

  Opbygningen af en ramme for overvågning og kontrol af bevillinger til GMES blev påbegyndt allerede i 2008, men den skulle tilpasses og udbygges i lyset af de erfaringer, som blev indhøstet i forbindelse med gennemførelsen af projektet. Kommissionen har netop styrket og formelt fastlagt sine overvågnings- og kontrolaktiviteter. |
| --- | --- |

8.26.

Opbygningen af en ramme for overvågning og kontrol af bevillinger til GMES blev påbegyndt allerede i 2008, men den skulle tilpasses og udbygges i lyset af de erfaringer, som blev indhøstet i forbindelse med gennemførelsen af projektet. Kommissionen har netop styrket og formelt fastlagt sine overvågnings- og kontrolaktiviteter.

| 8.27. | Retten bemærkede også, at RP7-strategien for efterfølgende revision i 2009-2016 blev færdiggjort i september 2009, men at der ikke forelå en specifik RP7-revisionsvejledning ved udgangen af 2009. |
| --- | --- |

8.27.

Retten bemærkede også, at RP7-strategien for efterfølgende revision i 2009-2016 blev færdiggjort i september 2009, men at der ikke forelå en specifik RP7-revisionsvejledning ved udgangen af 2009.

| 8.27. | Revisionsorganerne i de generaldirektorater, der beskæftiger sig med forskning, har de nødvendige redskaber til at gennemføre de første revisioner for RP7. Standardmodellerne er blevet tilpasset RP7, og der er planlagt en tilsvarende ajourføring af revisionsmanualen for RP7. Det bør erindres, at vilkårene for revisionen først og fremmest udstikkes af reglerne i de tilskudsaftaler, som er til revision, dvs. deltagelsesreglerne for RP7, bestemmelserne i tilskudsaftalen og andre relevante retningslinjer. |
| --- | --- |

8.27.

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

| 8.28. | Retten vurderede de årlige aktivitetsrapporter og ledsagende erklæringer fra de fem generaldirektorater, som er ansvarlige for de politikområder, der er omfattet af kapitlet om økonomiske og finansielle anliggender, samt de relevante dele af de årlige aktivitetsrapporter fra de to forvaltningsorganer (16), der er delvis ansvarlige for gennemførelsen af politikområde 02 — Erhvervspolitik. |
| --- | --- |

8.28.

Retten vurderede de årlige aktivitetsrapporter og ledsagende erklæringer fra de fem generaldirektorater, som er ansvarlige for de politikområder, der er omfattet af kapitlet om økonomiske og finansielle anliggender, samt de relevante dele af de årlige aktivitetsrapporter fra de to forvaltningsorganer (16), der er delvis ansvarlige for gennemførelsen af politikområde 02 — Erhvervspolitik.

| 8.29. | Resultaterne af gennemgangen af disse ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 8.3
  . |
| --- | --- |

8.29.

Resultaterne af gennemgangen af disse ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 8.3
  .

| 8.29. | Kommissionen hilser Revisionsrettens positive vurdering af alle de årlige aktivitetsrapporter i dette kapitel velkommen.

  Skønt GD for Konkurrence ikke har foretaget nogen formel konsekvensvurdering, er den risiko, der er forbundet med den pågældende inddrivelse, blevet grundigt vurderet på ledelsesniveau under hele processen. Desuden har ledelsen nøje fulgt sagen ved at holde kontakt til DG for Budget og Kommissionens juridiske tjeneste med henblik på at træffe afgørelse om, hvordan midlerne kunne inddrives effektivt. |
| --- | --- |

8.29.

Skønt GD for Konkurrence ikke har foretaget nogen formel konsekvensvurdering, er den risiko, der er forbundet med den pågældende inddrivelse, blevet grundigt vurderet på ledelsesniveau under hele processen. Desuden har ledelsen nøje fulgt sagen ved at holde kontakt til DG for Budget og Kommissionens juridiske tjeneste med henblik på at træffe afgørelse om, hvordan midlerne kunne inddrives effektivt.

Konklusioner og anbefalinger

| 8.30. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende gruppen økonomiske og finansielle anliggender for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var uden væsentlig fejlforekomst. Retten henleder imidlertid opmærksomheden på typen og omfanget af de fejl, der blev konstateret i udgifterne under rammeprogrammerne for forskning, selv om de ikke indvirker væsentligt på den formelle rigtighed af transaktionerne i gruppen som helhed. |
| --- | --- |

8.30.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende gruppen økonomiske og finansielle anliggender for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var uden væsentlig fejlforekomst. Retten henleder imidlertid opmærksomheden på typen og omfanget af de fejl, der blev konstateret i udgifterne under rammeprogrammerne for forskning, selv om de ikke indvirker væsentligt på den formelle rigtighed af transaktionerne i gruppen som helhed.

| 8.31. | Retten undersøgte tre overvågnings- og kontrolsystemer i gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender. To blev vurderet som effektive (01 — Økonomiske og finansielle anliggender samt 03 — Konkurrence, 12 — Det indre marked og 20 — Handel), men systemet på politikområde 02 — Erhvervspolitik blev kun vurderet som delvis effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige. |
| --- | --- |

8.31.

Retten undersøgte tre overvågnings- og kontrolsystemer i gruppen af politikområder økonomiske og finansielle anliggender. To blev vurderet som effektive (01 — Økonomiske og finansielle anliggender samt 03 — Konkurrence, 12 — Det indre marked og 20 — Handel), men systemet på politikområde 02 — Erhvervspolitik blev kun vurderet som delvis effektivt med hensyn til at sikre, at betalingerne er formelt rigtige.

| 8.31. | Se afsnit 8.17.

  Kommissionen finder, at de forudgående kontroller under politikområde 02 — Erhvervspolitik står i forhold til formålet og er effektive. |
| --- | --- |

8.31.

Kommissionen finder, at de forudgående kontroller under politikområde 02 — Erhvervspolitik står i forhold til formålet og er effektive.

| 8.32. | Kommissionen har taget skridt til at forenkle anvendelsen af reglerne for støtteberettigelse og gøre støttemodtagerne mere bevidste om dem. Ikke desto mindre anbefaler Retten, at Kommissionen: |
| --- | --- |

8.32.

Kommissionen har taget skridt til at forenkle anvendelsen af reglerne for støtteberettigelse og gøre støttemodtagerne mere bevidste om dem. Ikke desto mindre anbefaler Retten, at Kommissionen:

8.32.

| a) | opfordrer støttemodtagerne til at bede om forudgående attestering af deres metoder til beregning af omkostninger |
| --- | --- |

a)

opfordrer støttemodtagerne til at bede om forudgående attestering af deres metoder til beregning af omkostninger

| a) | Kommissionen har for nylig truffet foranstaltninger med henblik på at gøre det mere attraktivt for støttemodtagerne at opnå en forudgående attestering af deres metode til beregning af omkostninger. Kommissionen gav udtryk for sine synspunkter hertil i sin meddelelse om forenkling af 24. april 2010 og i sit forslag til den treårlige revision af finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne hertil, der blev vedtaget den 28. maj 2010. Virkelig forenkling kan opnås ved at tillade metoder, der anvendes som sædvanlige regnskabsmetoder, forudsat at de bygger på faktiske personaleomkostninger, der er registreret i regnskaberne. |
| --- | --- |

a)

| b) | gør de attesterende revisorer mere bevidste om udgifternes støtteberettigelse med henblik på at øge pålideligheden af de revisionsattester, de udsteder. |
| --- | --- |

b)

gør de attesterende revisorer mere bevidste om udgifternes støtteberettigelse med henblik på at øge pålideligheden af de revisionsattester, de udsteder.

| b) | Det er fortsat Kommissionens politik at underrette støttemodtagerne og de attesterende revisorer om resultaterne af efterfølgende revisioner med henblik på, om nødvendigt, at sikre en højnelse af kvaliteten af de revisionsattester, som revisorerne udsteder. Støttekriteriernes indbyggede kompleksitet påvirker kvaliteten af det arbejde, som mange eksterne revisorer på foranledning af støttemodtagerne udfører med henblik på at udstede revisionsattester. For RP7's vedkommende forventes det, at med de aftalte procedurer vil antallet af fejl, der skyldes forkert fortolkning af støttekriterierne, falde betragteligt. |
| --- | --- |

b)

| 8.33. | Kommissionen bør forbedre sin forudgående kontrol af indkøbsprocedurer og mellemliggende/endelige betalinger yderligere og sikre, at funktioner i forbindelse med efterfølgende kontrol er omfattet af arbejdsprogrammer. I forbindelse med den fælles forvaltning med ESA bør Kommissionen nøje overvåge, at ESA's kontrolsystemer fungerer effektivt, og at dets årsrapport om gennemførelsen af aktiviteter finansieret i henhold til GMES-uddelegeringsaftalen er rigtig. |
| --- | --- |

8.33.

Kommissionen bør forbedre sin forudgående kontrol af indkøbsprocedurer og mellemliggende/endelige betalinger yderligere og sikre, at funktioner i forbindelse med efterfølgende kontrol er omfattet af arbejdsprogrammer. I forbindelse med den fælles forvaltning med ESA bør Kommissionen nøje overvåge, at ESA's kontrolsystemer fungerer effektivt, og at dets årsrapport om gennemførelsen af aktiviteter finansieret i henhold til GMES-uddelegeringsaftalen er rigtig.

| 8.33. | Kommissionen vil undersøge, om der kan træffes yderligere foranstaltninger for at nedbringe antallet af fejl under hensyntagen til omkostningseffektiviteten.

  For så vidt angår den fælles forvaltning med ESA har Kommissionen styrket sine overvågnings- og kontrolaktiviteter fra og med 2010. |
| --- | --- |

8.33.

For så vidt angår den fælles forvaltning med ESA har Kommissionen styrket sine overvågnings- og kontrolaktiviteter fra og med 2010.

| 8.34. | Bilag 8.4
  er en oversigt over opfølgningen af tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

8.34.

Bilag 8.4
  er en oversigt over opfølgningen af tidligere bemærkninger.

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF GARANTIFONDEN FOR AKTIONER I FORHOLD TIL TREDJELANDE

| 8.35. | Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (17) (i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (18) i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring. |
| --- | --- |

8.35.

Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande (17) (i det følgende »fonden«), der yder garantier for lån til tredjelande, har til formål at godtgøre Fællesskabets kreditorer (18) i tilfælde af, at en låntager misligholder sine forpligtelser, så det undgås, at der trækkes direkte på fællesskabsbudgettet. Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender (GD ECFIN) varetager den administrative forvaltning af fonden, mens Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er ansvarlig for den finansielle styring.

| 8.36. | Pr. 31. december 2009 androg fondens samlede midler 1 240 millioner euro mod 1 091 millioner euro pr. 31. december 2008. I det undersøgte år modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse. |
| --- | --- |

8.36.

Pr. 31. december 2009 androg fondens samlede midler 1 240 millioner euro mod 1 091 millioner euro pr. 31. december 2008. I det undersøgte år modtog fonden ingen anmodninger om garantistillelse.

| 8.37. | EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2009 var afkastet af fondens portefølje 4,6 % sammenlignet med et benchmark for afkast på 3,78 %. |
| --- | --- |

8.37.

EIB og Kommissionen anvender et benchmarkindeks for at undersøge fondens årsafkast. I 2009 var afkastet af fondens portefølje 4,6 % sammenlignet med et benchmark for afkast på 3,78 %.

| 8.38. | Garantifondens investeringsportefølje forvaltes af EIB på vegne af De Europæiske Fællesskaber (19), mens investeringsporteføljen for EKSF under afvikling forvaltes af en særlig enhed i GD ECFIN. Investeringsmålene for de to porteføljer er meget ens med hensyn til f.eks. risikovillighed, investeringstype og -kvalitet samt investeringsrestriktioner. Det er ikke blevet vurderet, om der ville være finansielle fordele ved at lade begge fonde forvalte af den særlige enhed i GD ECFIN. |
| --- | --- |

8.38.

Garantifondens investeringsportefølje forvaltes af EIB på vegne af De Europæiske Fællesskaber (19), mens investeringsporteføljen for EKSF under afvikling forvaltes af en særlig enhed i GD ECFIN. Investeringsmålene for de to porteføljer er meget ens med hensyn til f.eks. risikovillighed, investeringstype og -kvalitet samt investeringsrestriktioner. Det er ikke blevet vurderet, om der ville være finansielle fordele ved at lade begge fonde forvalte af den særlige enhed i GD ECFIN.

| 8.38. | Den Europæiske Investeringsbank besidder de samme kompetencer som Kommissionen med hensyn til at forvalte Garantifondens aktiver, og den kan derfor forvalte dem på tilsvarende vis og med tilsvarende finansielle resultater. De opnåede resultater giver derfor ikke anledning til at forslå en ændring af artikel 7 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af 25. maj 2009 (kodificeret udgave), hvorved forvaltningen af garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande blev overdraget til Den Europæiske Investeringsbank.

  At garantifonden forvaltes af to institutioner er efter Kommissionens mening en fordel, fordi der sker en operationel og finansiel risikospredning. Det er da også praksis i finansministerier og centralbanker i de fleste medlemsstater at uddelegere en del af forvaltningen af deres fonde til tredjeparter. |
| --- | --- |

8.38.

At garantifonden forvaltes af to institutioner er efter Kommissionens mening en fordel, fordi der sker en operationel og finansiel risikospredning. Det er da også praksis i finansministerier og centralbanker i de fleste medlemsstater at uddelegere en del af forvaltningen af deres fonde til tredjeparter.

| 8.39. | Samlet er det Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden var tilfredsstillende i 2009, og at der er truffet egnede foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på fondens portefølje. |
| --- | --- |

8.39.

Samlet er det Rettens opfattelse, at forvaltningen af Garantifonden var tilfredsstillende i 2009, og at der er truffet egnede foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på fondens portefølje.

RESULTATERNE AF REVISIONEN AF EKSF UNDER AFVIKLING

| 8.40. | Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF's aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (20). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien. |
| --- | --- |

8.40.

Den 23. juli 2002 udløb traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, og EKSF's aktiver og passiver blev overført til Det Europæiske Fællesskab (20). Deres nettoværdi omtales som Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab under afvikling og bruges til forskning i kul- og stålindustrien.

| 8.41. | Pr. 31. december 2009 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 011 millioner euro mod 2 045 millioner euro pr. 31. december 2008. Nettooverskuddet for 2009 var 13,9 millioner euro mod et nettotab på 14,8 millioner euro i 2008. |
| --- | --- |

8.41.

Pr. 31. december 2009 beløb de samlede aktiver i EKSF under afvikling sig til 2 011 millioner euro mod 2 045 millioner euro pr. 31. december 2008. Nettooverskuddet for 2009 var 13,9 millioner euro mod et nettotab på 14,8 millioner euro i 2008.

| 8.42. | Nettoindtægterne af EKSF under afviklings investeringer i 2009 beløb sig til 68 millioner euro og vil blive overført til det almindelige budget med henblik på finansiering af forskning i forbindelse med kul- og stålprojekter. Retten konstaterede, at det uudnyttede budget, der var disponibelt til finansiering af forskning i kul og stål, pr. 31. december 2009 var steget til 238 millioner euro (21). |
| --- | --- |

8.42.

Nettoindtægterne af EKSF under afviklings investeringer i 2009 beløb sig til 68 millioner euro og vil blive overført til det almindelige budget med henblik på finansiering af forskning i forbindelse med kul- og stålprojekter. Retten konstaterede, at det uudnyttede budget, der var disponibelt til finansiering af forskning i kul og stål, pr. 31. december 2009 var steget til 238 millioner euro (21).

| 8.42. | Det uudnyttede budget på 238 mio. EUR omfatter:






  — | bevillinger for 2010, som der endnu ikke er indgået forpligtelser for (54 mio. EUR) |
| --- | --- | --- |

8.42.

—

bevillinger for 2010, som der endnu ikke er indgået forpligtelser for (54 mio. EUR)

| — | bevillinger for 2011 (61 mio. EUR) |
| --- | --- |

—

bevillinger for 2011 (61 mio. EUR)

| — | udestående beløb (123 mio. EUR) i tilknytning til kontrakter undertegnet siden 2003, for hvilke regnskaberne endnu ikke er afsluttet for samtlige projektdeltageres vedkommende. Forpligtelserne kan ophæves to måneder efter, at de sidste regnskaber i kontrakten er afsluttet. Kontrakterne under Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram har en gennemsnitlig varighed på tre år, og de fleste udestående beløb knytter sig til endnu ikke afsluttede kontrakter, eller kontrakter hvis endelige tekniske rapport endnu ikke er godkendt (hvilket betinger den sidste støtteudbetaling og afslutningen af regnskabet). |
| --- | --- |

—

udestående beløb (123 mio. EUR) i tilknytning til kontrakter undertegnet siden 2003, for hvilke regnskaberne endnu ikke er afsluttet for samtlige projektdeltageres vedkommende. Forpligtelserne kan ophæves to måneder efter, at de sidste regnskaber i kontrakten er afsluttet. Kontrakterne under Kul- og Stålforskningsfondens forskningsprogram har en gennemsnitlig varighed på tre år, og de fleste udestående beløb knytter sig til endnu ikke afsluttede kontrakter, eller kontrakter hvis endelige tekniske rapport endnu ikke er godkendt (hvilket betinger den sidste støtteudbetaling og afslutningen af regnskabet).

Derfor var det naturligt, at beløbet på 238 mio. EUR stadig henstod uudnyttet pr. 31. december 2009.

| 8.43. | Afkastet af porteføljen for EKSF under afvikling var 5,85 % for 2009, mens det benchmark for afkast, der fungerer som referencesats for EKSF under afvikling, var på 4,41 %. |
| --- | --- |

8.43.

Afkastet af porteføljen for EKSF under afvikling var 5,85 % for 2009, mens det benchmark for afkast, der fungerer som referencesats for EKSF under afvikling, var på 4,41 %.

| 8.44. | Afviklingen af EKSF under afviklings finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer. Retten konstaterede, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på EKSF under afviklings aktiver. |
| --- | --- |

8.44.

Afviklingen af EKSF under afviklings finansielle transaktioner foregår i overensstemmelse med de gældende retsregler, herunder de flerårige finansielle retningslinjer. Retten konstaterede, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at overvåge effekten af finanskrisen på EKSF under afviklings aktiver.

---

(1)  De to EU-agenturer er Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA). Retten udsender en årlig revisionsberetning om begge agenturer.

(2)  RP6, RP7 og CIP-programmet, der finansieres under 02 — Erhvervspolitik.

(3)  De mellemliggende og endelige betalinger, der i 2009 blev foretaget under RP6, RP7 og CIP-programmet, der finansieres under 02 — Erhvervspolitik, beløber sig til 142 millioner euro.

(4)  ESA er en international offentlig organisation, der er oprettet ved en mellemstatslig aftale uden for EU-sammenhængen. ESA har hovedkvarter i Paris og specialiserede centre i Nederlandene, Tyskland, Italien og Spanien.

(5)  I forbindelse med 14 mellemliggende eller endelige betalinger blev revisionen foretaget hos de endelige støttemodtagere.

(6)  Kommissionen har pålagt EACI at forvalte aktioner under CIP-programmet, der finansieres under 02 — Erhvervspolitik.

(7)  Syv ud af disse 21 vedrører det første bidrag fra EU-budgettet til det fællesforvaltede GMES-program.

(8)  Eftersom de ikke har nogen finansiel effekt, anses disse fejl for at være ikke-kvantificerbare.

(9)  Jf. det forbehold, som den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har fremsat i sin erklæring i aktivitetsrapporten for 2009 fra Generaldirektoratet for Erhvervspolitik med hensyn til frekvensen af resterende fejl for så vidt angår omkostningsanmeldelsernes nøjagtighed i forbindelse med tilskud under RP6.

(10)  Jf. generaldirektørens forbehold med hensyn til pålideligheden af ESA's regnskabsaflæggelse i aktivitetsrapporten for 2009 fra Generaldirektoratet for Erhvervspolitik.

(11)  F.eks. ved at bede om dokumentation såsom fakturaer, før betalingen foretages.

(12)  Forvaltningsorganet for Forskning blev oprettet i 2008 til at forvalte dele af RP7 og blev uafhængigt i juni 2009.

(13)  Nærmere bestemt erhvervsnetværket »Enterprise Europe Network« (EEN) og projekterne til fremme af viden om og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR).

(14)  Artikel 180 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, som ændret (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1).

(15)  F.eks. forkert klassificering af omkostninger.

(16)  Forvaltningsorganet for Forskning og Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation.

(17)  Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1), senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 89/2007 (EUT L 22 af 31.1.2007, s. 1).

(18)  Primært EIB, men også Euratoms eksterne långivning og EF-lån til tredjelande i form af makrofinansiel bistand.

(19)  Artikel 6 i forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94. EIB modtager et årligt administrationsgebyr for de leverede ydelser.

(20)  Protokol om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om kul- og stålforskningsfonden (EFT C 80 af 10.3.2001, s. 67).

(21)  Inklusive bevillingerne for 2011 på 61 millioner euro og for 2010 på 54 millioner euro.

(22)  KOM(2010) 261.

(23)  Der redegøres for revisionen af administrative udgifter i kapitel 9.

(24)  Forskud under syvende rammeprogram (2007-2013) beløb sig til 100 millioner euro.

(25)  De mellemliggende/endelige betalinger under syvende rammeprogram (2007-2013) og sjette rammeprogram (2002-2006) beløb sig til henholdsvis 9 millioner euro og 32 millioner euro.

Kilde: Årsregnskabet for 2009.

BILAG 8.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE GRUPPEN ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Politikområde 02 — Erhvervspolitik | Politikområde 01 — Økonomiske og finansielle anliggender | Politikområde 03 — Konkurrence | Politikområde 12 — Det indre marked | Politikområde 20 — Handel | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| Forskud | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | I/R | I/R | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Transaktioner, som var behæftet med fejl | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | I/R | I/R | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent | | |
| < 2 % | X | | X |
| 2 % til 5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Politikområde 02 — Erhvervspolitik

Politikområde 01 — Økonomiske og finansielle anliggender

Politikområde 03 — Konkurrence

Politikområde 12 — Det indre marked

Politikområde 20 — Handel

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

48

27

1

0

4

80

80

55

Forskud

28

0

0

0

1

29

35

15

Mellemliggende/endelige betalinger

20

27

1

0

3

51

45

40

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

I/R

I/R

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Transaktioner, som var behæftet med fejl

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

I/R

I/R

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent

< 2 %

X

X

2 % til 5 %

X

> 5 %

BILAG 8.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE GRUPPEN ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| System | Forudgående kontrol | Revisionsattest | Efterfølgende finansiel revision | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Politikområde 01 — Økonomiske og finansielle anliggender | | I/R | | |
| Politikområde 02 — Erhvervspolitik | | | | (1) | |
| Politikområde 03 — Konkurrence
  Politikområde 112 — Det indre marked
  Politikområde 20 — Handel | | I/R | I/R | |

System

Forudgående kontrol

Revisionsattest

Efterfølgende finansiel revision

Samlet vurdering

Politikområde 01 — Økonomiske og finansielle anliggender

I/R

Politikområde 02 — Erhvervspolitik

(1)

Politikområde 03 — Konkurrence

Politikområde 112 — Det indre marked

Politikområde 20 — Handel

I/R

I/R

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvis effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Effektive

Delvis effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

---

(1)  Effektive i GD for Erhvervspolitik, delvis effektive i EACI og ikke effektive i ESA og REA.

BILAG 8.3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER VEDRØRENDE ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

| GD'er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålideligheden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| COMP | uden forbehold | I/R | I 2009 udstedte GD COMP en indtægtsordre svarende til over 70 % af generaldirektoratets aktionsbudget. Ved udgangen af 2009 var denne fordring stadig ikke inkasseret, selv om den forfaldt i oktober 2009.
  Selv om denne post langt overstiger væsentlighedstærsklen på 2 %, og selv om der kunne være en omdømmemæssig risiko forbundet med inddrivelsen, foretog GD COMP ikke en formel konsekvensanalyse for at afgøre, om der skulle tages forbehold. | A |
| ECFIN | uden forbehold | I/R | Det tidligere forbehold vedrørende problemer med implementeringen af »additionalitetskrav« i et finansielt program blev ophævet. Retten undersøgte gennemførelsen af handlingsplanen og opnåede bevis for, at de endelige kontroller vedrørende effektiviteten af de forbedrede kontrolsystemer var på plads. | A |
| ENTR | med forbehold | 1. | Forbehold med hensyn til frekvensen af resterende fejl vedrørende nøjagtigheden af omkostningsanmeldelser under sjette rammeprogram for forskning (RP6) |

GD'er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålideligheden

COMP

uden forbehold

I/R

I 2009 udstedte GD COMP en indtægtsordre svarende til over 70 % af generaldirektoratets aktionsbudget. Ved udgangen af 2009 var denne fordring stadig ikke inkasseret, selv om den forfaldt i oktober 2009.

Selv om denne post langt overstiger væsentlighedstærsklen på 2 %, og selv om der kunne være en omdømmemæssig risiko forbundet med inddrivelsen, foretog GD COMP ikke en formel konsekvensanalyse for at afgøre, om der skulle tages forbehold.

A

ECFIN

uden forbehold

I/R

Det tidligere forbehold vedrørende problemer med implementeringen af »additionalitetskrav« i et finansielt program blev ophævet. Retten undersøgte gennemførelsen af handlingsplanen og opnåede bevis for, at de endelige kontroller vedrørende effektiviteten af de forbedrede kontrolsystemer var på plads.

A

ENTR

med forbehold

1.

Forbehold med hensyn til frekvensen af resterende fejl vedrørende nøjagtigheden af omkostningsanmeldelser under sjette rammeprogram for forskning (RP6)

| 2. | Forbehold med hensyn til pålideligheden af Den Europæiske Rumorganisations regnskabsaflæggelse om den fælles gennemførelse af rumkomponenten i den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) |
| --- | --- |

2.

Forbehold med hensyn til pålideligheden af Den Europæiske Rumorganisations regnskabsaflæggelse om den fælles gennemførelse af rumkomponenten i den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)

GD ENTR vurderer, at det risikobehæftede beløb i forbindelse med RP7-omkostningsanmeldelser i 2009 ikke er væsentligt, og der tages derfor ikke forbehold. Retten har imidlertid bemærket en potentiel væsentlig fejl i RP7-omkostningsanmeldelser fra 2010.

MARKT

uden forbehold

I/R

—

TRADE

uden forbehold

I/R

—

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 8.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE ØKONOMISKE OG FINANSIELLE ANLIGGENDER

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   De underliggende transaktioners formelle rigtighed |
| I 2007 identificerede Retten fejl med hensyn til den formelle rigtighed i tre betalinger finansieret under femte eller sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. De konstaterede fejl skyldtes primært: mangelfuld eller manglende dokumentation for de anmeldte omkostninger, anvendelse af budgetterede tal i strid med kontraktkravet om anvendelse af faktiske udgifter, og medtagelse af forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede.
  (Årsberetningen for 2007, punkt 10.16 og 10.17) | Kommissionen har foretaget finansielle korrektioner vedrørende de fejl, der blev konstateret i stikprøven, enten ved at udstede en indtægtsordre eller ved at justere senere betalinger til støttemodtagerne. | Kommissionen har fulgt op på de fejl, Retten identificerede, og truffet passende korrigerende foranstaltninger. | Kommissionen agter fortsat at korrigere de fejl, som er påvist, og som der er enighed om. |
| 2.   Udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger |
| Ifølge EU’s finansielle regler skal omkostningsanmeldelser over et vist beløb ledsages af en revisionsattest. I tre projekter havde den attesterende revisor afgivet en revisionserklæring uden forbehold, hvorimod Retten identificerede alvorlige kvantificerbare fejl.
  (Årsberetningen for 2007, punkt 10.27-10.30) | I forbindelse med syvende rammeprogram søgte Kommissionen at øge revisionsattesternes pålidelighed yderligere ved at anvende godkendte procedurer, der i detaljer beskriver det revisionsarbejde, som skal gennemføres af de attesterende revisorer, der udsteder »attesten for årsregnskaberne«, og ved at opfordre til forudgående attestering af omkostningsmetoden. | Det er ikke sandsynligt, at disse foranstaltninger på kort sigt vil få en positiv virkning på antallet af fejlbehæftede omkostningsanmeldelser, for pr. udgangen af 2009 havde GD ENTR endnu ikke gennemført en betaling ledsaget af en sådan attest, og Kommissionen havde kun godkendt 11 støttemodtageres omkostningsmetoder. | RP7 indfører en tærskel for krav om indsendelse af revisionsattest på 375 000 EUR (EU's bidrag i kumulative termer pr. deltager pr. projekt). De fleste projekter under RP7 befinder sig i deres første rapporteringsperiode, hvilket forklarer det begrænsede antal revisionspåtegninger ved udgangen af 2009. Hvad angår forudgående attestering af metoden til beregning af omkostninger havde Kommissionen ved udgangen af maj 2010 godkendt 25 støttemodtageres beregningsmetoder. |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Kommissionens svar

1.   De underliggende transaktioners formelle rigtighed

I 2007 identificerede Retten fejl med hensyn til den formelle rigtighed i tre betalinger finansieret under femte eller sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. De konstaterede fejl skyldtes primært: mangelfuld eller manglende dokumentation for de anmeldte omkostninger, anvendelse af budgetterede tal i strid med kontraktkravet om anvendelse af faktiske udgifter, og medtagelse af forskellige omkostninger, der ikke var støtteberettigede.

(Årsberetningen for 2007, punkt 10.16 og 10.17)

Kommissionen har foretaget finansielle korrektioner vedrørende de fejl, der blev konstateret i stikprøven, enten ved at udstede en indtægtsordre eller ved at justere senere betalinger til støttemodtagerne.

Kommissionen har fulgt op på de fejl, Retten identificerede, og truffet passende korrigerende foranstaltninger.

Kommissionen agter fortsat at korrigere de fejl, som er påvist, og som der er enighed om.

2.   Udstedelse af revisionsattester vedrørende anmeldelser af projektomkostninger

Ifølge EU’s finansielle regler skal omkostningsanmeldelser over et vist beløb ledsages af en revisionsattest. I tre projekter havde den attesterende revisor afgivet en revisionserklæring uden forbehold, hvorimod Retten identificerede alvorlige kvantificerbare fejl.

(Årsberetningen for 2007, punkt 10.27-10.30)

I forbindelse med syvende rammeprogram søgte Kommissionen at øge revisionsattesternes pålidelighed yderligere ved at anvende godkendte procedurer, der i detaljer beskriver det revisionsarbejde, som skal gennemføres af de attesterende revisorer, der udsteder »attesten for årsregnskaberne«, og ved at opfordre til forudgående attestering af omkostningsmetoden.

Det er ikke sandsynligt, at disse foranstaltninger på kort sigt vil få en positiv virkning på antallet af fejlbehæftede omkostningsanmeldelser, for pr. udgangen af 2009 havde GD ENTR endnu ikke gennemført en betaling ledsaget af en sådan attest, og Kommissionen havde kun godkendt 11 støttemodtageres omkostningsmetoder.

RP7 indfører en tærskel for krav om indsendelse af revisionsattest på 375 000 EUR (EU's bidrag i kumulative termer pr. deltager pr. projekt). De fleste projekter under RP7 befinder sig i deres første rapporteringsperiode, hvilket forklarer det begrænsede antal revisionspåtegninger ved udgangen af 2009. Hvad angår forudgående attestering af metoden til beregning af omkostninger havde Kommissionen ved udgangen af maj 2010 godkendt 25 støttemodtageres beregningsmetoder.

---

KAPITEL 9

Administrationsudgifter og andre udgifter

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved politikområdet

Revisionens omfang og revisionsmetoden

Transaktionernes formelle rigtighed

Systemernes overensstemmelse med finansforordningen

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Bemærkninger om specifikke institutioner

Parlamentet

Rådet

Kommissionen

Domstolen

Revisionsretten

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Regionsudvalget

Den Europæiske Ombudsmand

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

Konklusioner og anbefalinger

Den Europæiske Unions agenturer og forvaltningsorganer

Europaskolerne

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af EU institutionernes og -organernes administrationsudgifter. De centrale oplysninger om de reviderede institutioner og organer og om udgifterne i 2009 gives i
  tabel 9.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

9.1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af EU institutionernes og -organernes administrationsudgifter. De centrale oplysninger om de reviderede institutioner og organer og om udgifterne i 2009 gives i
  tabel 9.1
  .

Tabel 9.1 —   Institutionernes administrationsudgifter — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budgetafsnit | Politikområde | Politikområde | Betalinger i 2009 | Forvaltningsmåde |
| Sektion I, II og IV-IX. Sektion III: kapitel 1 i alle afsnit og afsnit 14, 24-27 og 29 | Administrations- udgifter og andre udgifter | Europa-Parlamentet | 1 466 | Direkte central forvaltning |
| Rådet | 659 | Direkte central forvaltning |
| Kommissionen | 6 358 | Direkte central forvaltning |
| Domstolen | 307 | Direkte central forvaltning |
| Revisionsretten | 123 | Direkte central forvaltning |
| Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 117 | Direkte central forvaltning |
| Regionsudvalget | 86 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Ombudsmand | 8 | Direkte central forvaltning |
| Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse | 5 | Direkte central forvaltning |
| Administrationsudgifter i alt | 9 129 | |
| Aktionsudgifter i alt | | |
| Årets betalinger i alt | 9 129 | |
| Årets betalinger i alt | 9 224 | |
| Kilde: Årsregnskab for 2009. |

(millioner euro)

Budgetafsnit

Politikområde

Politikområde

Betalinger i 2009

Forvaltningsmåde

Sektion I, II og IV-IX. Sektion III: kapitel 1 i alle afsnit og afsnit 14, 24-27 og 29

Administrations- udgifter og andre udgifter

Europa-Parlamentet

1 466

Direkte central forvaltning

Rådet

659

Direkte central forvaltning

Kommissionen

6 358

Direkte central forvaltning

Domstolen

307

Direkte central forvaltning

Revisionsretten

123

Direkte central forvaltning

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

117

Direkte central forvaltning

Regionsudvalget

86

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Ombudsmand

8

Direkte central forvaltning

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

5

Direkte central forvaltning

Administrationsudgifter i alt

9 129

Aktionsudgifter i alt

Årets betalinger i alt

9 129

Årets betalinger i alt

9 224

Kilde: Årsregnskab for 2009.

| 9.2. | I kapitlet redegøres der også for resultaterne af Rettens revision af EU-agenturerne og andre decentrale organer samt af Europaskolerne. |
| --- | --- |

9.2.

I kapitlet redegøres der også for resultaterne af Rettens revision af EU-agenturerne og andre decentrale organer samt af Europaskolerne.

Særlige karakteristika ved politikområdet

| 9.3. | Administrationsudgifterne omfatter primært udgifter til menneskelige ressourcer (lønninger, godtgørelser og pensioner) og til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. |
| --- | --- |

9.3.

Administrationsudgifterne omfatter primært udgifter til menneskelige ressourcer (lønninger, godtgørelser og pensioner) og til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi.

| 9.4. | Dette kapitel omfatter også udgifter, som i det almindelige budget betragtes som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde snarere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker. Disse udgifter omfatter følgende afsnit på det almindelige budget: afsnit 14 (»beskatning og toldunion«), afsnit 24 (»bekæmpelse af svig«), afsnit 25 (»koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning«), afsnit 26 (»Kommissionens administration«), afsnit 27 (»budget«) og afsnit 29 (»statistik«). Nogle af disse afsnit omfatter også aktionsudgifter. Afsnit 27 omfatter et beløb på 200 millioner euro i 2009 som »midlertidig kompensation og kompensation i form af engangsbeløb til de nye medlemsstater«. |
| --- | --- |

9.4.

Dette kapitel omfatter også udgifter, som i det almindelige budget betragtes som aktionsudgifter, selv om de i de fleste tilfælde snarere vedrører driften af Kommissionens administration end gennemførelsen af politikker. Disse udgifter omfatter følgende afsnit på det almindelige budget: afsnit 14 (»beskatning og toldunion«), afsnit 24 (»bekæmpelse af svig«), afsnit 25 (»koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning«), afsnit 26 (»Kommissionens administration«), afsnit 27 (»budget«) og afsnit 29 (»statistik«). Nogle af disse afsnit omfatter også aktionsudgifter. Afsnit 27 omfatter et beløb på 200 millioner euro i 2009 som »midlertidig kompensation og kompensation i form af engangsbeløb til de nye medlemsstater«.

| 9.5. | De væsentligste risici vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter er manglende overholdelse af bestemmelserne om indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, gennemførelsen af aftaler, rekrutteringsprocedurer og beregningen af lønninger og godtgørelser. |
| --- | --- |

9.5.

De væsentligste risici vedrørende gruppen administrationsudgifter og andre udgifter er manglende overholdelse af bestemmelserne om indgåelse af offentlige indkøbsaftaler, gennemførelsen af aftaler, rekrutteringsprocedurer og beregningen af lønninger og godtgørelser.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 9.6. | Der redegøres for Rettens overordnede revisionstilgang og -metode i
  del 2 i bilag 1.1
  . Som led i revisionen af administrationsudgifter:






  — | gennemgik Retten en stikprøve på 57 transaktioner, der var udtaget tilfældigt blandt de administrationsudgifter, der er anført i punkt 9.3 og 9.4 |
| --- | --- | --- |

9.6.

Der redegøres for Rettens overordnede revisionstilgang og -metode i
  del 2 i bilag 1.1
  . Som led i revisionen af administrationsudgifter:

—

gennemgik Retten en stikprøve på 57 transaktioner, der var udtaget tilfældigt blandt de administrationsudgifter, der er anført i punkt 9.3 og 9.4

| — | undersøgte Retten, om de overvågnings- og kontrolsystemer (1), som de enkelte institutioner anvender, opfylder kravene i finansforordningen |
| --- | --- |

—

undersøgte Retten, om de overvågnings- og kontrolsystemer (1), som de enkelte institutioner anvender, opfylder kravene i finansforordningen

| — | gennemgik Retten ledelsesudtalelserne fra de fire af Kommissionens generaldirektorater og kontorer, som primært er ansvarlige for administrationsudgifter. |
| --- | --- |

—

gennemgik Retten ledelsesudtalelserne fra de fire af Kommissionens generaldirektorater og kontorer, som primært er ansvarlige for administrationsudgifter.

| 9.7. | Retten reviderede også følgende udvalgte emner på basis af specifikke stikprøver:






  a) | ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte i alle institutioner |
| --- | --- | --- |

9.7.

Retten reviderede også følgende udvalgte emner på basis af specifikke stikprøver:

a)

ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte i alle institutioner

| b) | betaling af tillæg af social karakter til ansatte i alle institutioner på områder, der indebærer en højere risiko (husstandstillæg til familier uden forsørgelsesberettigede børn, nationale tilskud, der ikke trækkes fra lignende tilskud fra institutionerne, når ægtefællen skønnes at have indkomst eller modtage ydelser uden for institutionerne, nationale tilskud, der trækkes fra lignende tilskud fra institutionerne, og som ikke er blevet opdateret i mere end et år) |
| --- | --- |

b)

betaling af tillæg af social karakter til ansatte i alle institutioner på områder, der indebærer en højere risiko (husstandstillæg til familier uden forsørgelsesberettigede børn, nationale tilskud, der ikke trækkes fra lignende tilskud fra institutionerne, når ægtefællen skønnes at have indkomst eller modtage ydelser uden for institutionerne, nationale tilskud, der trækkes fra lignende tilskud fra institutionerne, og som ikke er blevet opdateret i mere end et år)

| c) | indgåelse af offentlige indkøbsaftaler i alle institutioner undtagen Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| --- | --- |

c)

indgåelse af offentlige indkøbsaftaler i alle institutioner undtagen Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| d) | offentlige indkøbsaftaler, der på grund af tidsnød indgås efter proceduren med forhandling — alle institutioner undtagen Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. |
| --- | --- |

d)

offentlige indkøbsaftaler, der på grund af tidsnød indgås efter proceduren med forhandling — alle institutioner undtagen Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

| 9.8. | Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma (2), som har udarbejdet en revisionsberetning om årsregnskabet for regnskabsåret fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 og afgivet en erklæring med sikkerhed for så vidt angår den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens midler og de kontrolprocedurer, der var etableret for regnskabsåret fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (jf. punkt 9.22). |
| --- | --- |

9.8.

Revisionsretten revideres af et uafhængigt eksternt revisionsfirma (2), som har udarbejdet en revisionsberetning om årsregnskabet for regnskabsåret fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 og afgivet en erklæring med sikkerhed for så vidt angår den formelle rigtighed af anvendelsen af Rettens midler og de kontrolprocedurer, der var etableret for regnskabsåret fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (jf. punkt 9.22).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.9. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . På basis af stikprøven på 57 transaktioner konkluderede revisorerne, at betalingerne samlet set var uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

9.9.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i
  bilag 9.1
  . På basis af stikprøven på 57 transaktioner konkluderede revisorerne, at betalingerne samlet set var uden væsentlige fejl.

| 9.9. | KOMMISSIONENS SVAR

  Kommissionen noterer med tilfredshed, at Revisionsretten ikke har fundet nogen materielle fejl i administrationsudgifterne. |
| --- | --- |

9.9.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen noterer med tilfredshed, at Revisionsretten ikke har fundet nogen materielle fejl i administrationsudgifterne.

SYSTEMERNES OVERENSSTEMMELSE MED FINANSFORORDNINGEN

| 9.10. | Resultaterne af undersøgelsen af systemerne sammenfattes i
  bilag 9.2
  . Retten undersøgte, om de systemer, der skal sikre transaktionernes formelle rigtighed, var i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser (jf. punkt 9.6), og fandt ingen væsentlige svagheder. |
| --- | --- |

9.10.

Resultaterne af undersøgelsen af systemerne sammenfattes i
  bilag 9.2
  . Retten undersøgte, om de systemer, der skal sikre transaktionernes formelle rigtighed, var i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser (jf. punkt 9.6), og fandt ingen væsentlige svagheder.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

| 9.11. | Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 9.3
  . |
| --- | --- |

9.11.

Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i
  bilag 9.3
  .

BEMÆRKNINGER OM SPECIFIKKE INSTITUTIONER

| 9.12. | De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremlægges for de enkelte EU-institutioner eller -organer, er baseret på Rettens revision a) af de enkelte institutioners overvågnings- og kontrolsystemer og b) af udvalgte emner (jf. punkt 9.6 og 9.7). Disse resultater drager ikke de vurderinger, der er anført i punkt 9.9 og 9.10, i tvivl, eftersom de ikke er væsentlige for administrationsudgifterne som helhed, men er vigtige i forbindelse med den enkelte berørte institution. |
| --- | --- |

9.12.

De specifikke bemærkninger, der i det følgende fremlægges for de enkelte EU-institutioner eller -organer, er baseret på Rettens revision a) af de enkelte institutioners overvågnings- og kontrolsystemer og b) af udvalgte emner (jf. punkt 9.6 og 9.7). Disse resultater drager ikke de vurderinger, der er anført i punkt 9.9 og 9.10, i tvivl, eftersom de ikke er væsentlige for administrationsudgifterne som helhed, men er vigtige i forbindelse med den enkelte berørte institution.

Parlamentet

Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte

| 9.13. | Gennemgangen af procedurerne for ansættelse af øvrige ansatte i institutionerne (midlertidigt ansatte og kontraktansatte) viste, at der i fem ud af 20 tilfælde ikke var dokumentation for, at reglerne vedrørende opfyldelsen af militære forpligtelser eller andre forpligtelser var overholdt. |
| --- | --- |

9.13.

Gennemgangen af procedurerne for ansættelse af øvrige ansatte i institutionerne (midlertidigt ansatte og kontraktansatte) viste, at der i fem ud af 20 tilfælde ikke var dokumentation for, at reglerne vedrørende opfyldelsen af militære forpligtelser eller andre forpligtelser var overholdt.

| 9.13. | PARLAMENTETS SVAR

  Med hensyn til dokumenter, der kræves for kontrol med overholdelse af militære forpligtelser, ønsker Parlamentet at præcisere følgende:


  Parlamentet erkender, at — i betragtning af udfasningen af militære forpligtelser i de forskellige medlemsstater — er overholdelsen af disse forpligtelser ikke blevet systematisk overvåget i forbindelse med ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte, indtil begyndelsen andet halvår af 2008.


  Men siden da anmoder GD Personale ansøgerne om at fremlægge bevis for, at de har overholdt deres militære forpligtelser. Enheden for Ansættelse og Forflyttelse af Personale råder således over en database, der beskriver de militære forpligtelser efter land og systematisk kontrollerer overholdelse af disse forpligtelser i forbindelse med udarbejdelsen af ansættelseskontrakter.


  De eksempler på manglende overholdelse, som Retten har påvist, vedrører midlertidigt ansatte/kontraktansatte, der har været ansat for første gang i Europa-Parlamentet inden indførelsen af disse systematiske kontroller. |
| --- | --- |

9.13.

PARLAMENTETS SVAR

Med hensyn til dokumenter, der kræves for kontrol med overholdelse af militære forpligtelser, ønsker Parlamentet at præcisere følgende:

Parlamentet erkender, at — i betragtning af udfasningen af militære forpligtelser i de forskellige medlemsstater — er overholdelsen af disse forpligtelser ikke blevet systematisk overvåget i forbindelse med ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte, indtil begyndelsen andet halvår af 2008.

Men siden da anmoder GD Personale ansøgerne om at fremlægge bevis for, at de har overholdt deres militære forpligtelser. Enheden for Ansættelse og Forflyttelse af Personale råder således over en database, der beskriver de militære forpligtelser efter land og systematisk kontrollerer overholdelse af disse forpligtelser i forbindelse med udarbejdelsen af ansættelseskontrakter.

De eksempler på manglende overholdelse, som Retten har påvist, vedrører midlertidigt ansatte/kontraktansatte, der har været ansat for første gang i Europa-Parlamentet inden indførelsen af disse systematiske kontroller.

Betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

| 9.14. | Revisorerne konstaterede, at de oplysninger, som Parlamentets tjenester rådede over til at sikre, at de i vedtægten fastsatte godtgørelser udbetales til de ansatte i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser og nationale regler, i 16 ud af 30 tilfælde ikke var ajourførte. Denne situation indebærer en risiko for, at der foretages ukorrekte betalinger eller udbetales uberettigede beløb, hvis den enkelte ansattes situation har ændret sig. De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Endvidere bør Parlamentet indføre et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter. |
| --- | --- |

9.14.

Revisorerne konstaterede, at de oplysninger, som Parlamentets tjenester rådede over til at sikre, at de i vedtægten fastsatte godtgørelser udbetales til de ansatte i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser og nationale regler, i 16 ud af 30 tilfælde ikke var ajourførte. Denne situation indebærer en risiko for, at der foretages ukorrekte betalinger eller udbetales uberettigede beløb, hvis den enkelte ansattes situation har ændret sig. De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Endvidere bør Parlamentet indføre et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter.

| 9.14. | PARLAMENTETS SVAR

  Som fastsat i artikel 67, stk. 2, og 68 i vedtægten, påhviler det modtageren af ydelser at meddele enhver ændring i vedkommendes situation. Dette system, der er baseret på en »spontan erklæring«, kan føre til en eventuel forsinkelse i opdateringen af individuelle rettigheder.


  For at imødegå denne risiko har Parlamentet altid iværksat regelmæssige kampagner til kontrol af de ansattes situation. Fra 2010 er denne kontrol nu automatiseret gennem »elektronisk registrering«. Denne mere proaktive procedure bør muliggøre mindst en årlig kontrol af de ansattes personlige og administrative oplysninger. Den har således til formål at få den ansatte til at kontrollere egne oplysninger på et bestemt tidspunkt og sende meddelelse om eventuelle ændringer med den nødvendige dokumentation til den relevante afdeling.


  Uretmæssigt udbetalte beløb modtaget af en ansat, der ikke har anmeldt ændringer i vedkommende situation, kræves tilbagebetalt. |
| --- | --- |

9.14.

PARLAMENTETS SVAR

Som fastsat i artikel 67, stk. 2, og 68 i vedtægten, påhviler det modtageren af ydelser at meddele enhver ændring i vedkommendes situation. Dette system, der er baseret på en »spontan erklæring«, kan føre til en eventuel forsinkelse i opdateringen af individuelle rettigheder.

For at imødegå denne risiko har Parlamentet altid iværksat regelmæssige kampagner til kontrol af de ansattes situation. Fra 2010 er denne kontrol nu automatiseret gennem »elektronisk registrering«. Denne mere proaktive procedure bør muliggøre mindst en årlig kontrol af de ansattes personlige og administrative oplysninger. Den har således til formål at få den ansatte til at kontrollere egne oplysninger på et bestemt tidspunkt og sende meddelelse om eventuelle ændringer med den nødvendige dokumentation til den relevante afdeling.

Uretmæssigt udbetalte beløb modtaget af en ansat, der ikke har anmeldt ændringer i vedkommende situation, kræves tilbagebetalt.

De politiske gruppers organisation og funktion

| 9.15. | I henhold til artikel 12, stk. 9, i de interne bestemmelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets budget, som blev vedtaget den 27. april 2005, omfatter den interne revisors arbejdsområde ikke de bevillinger fra Parlamentets budget, der forvaltes af de politiske grupper. I henhold til de specifikke regler om anvendelsen af sådanne bevillinger (3) skal de enkelte politiske grupper opstille deres egne interne finansielle regler og etablere deres eget interne kontrolsystem. Den interne revisionsfunktion nævnes ikke. Kun i bestemmelserne for én af de syv politiske grupper er det fastsat, at der skal udpeges en intern revisor. De politiske gruppers funktionelle uafhængighed kan ikke begrunde, at retsforskrifterne om den interne revisionsfunktion ikke anvendes på de midler, der forvaltes af de politiske grupper. |
| --- | --- |

9.15.

I henhold til artikel 12, stk. 9, i de interne bestemmelser for gennemførelsen af Europa-Parlamentets budget, som blev vedtaget den 27. april 2005, omfatter den interne revisors arbejdsområde ikke de bevillinger fra Parlamentets budget, der forvaltes af de politiske grupper. I henhold til de specifikke regler om anvendelsen af sådanne bevillinger (3) skal de enkelte politiske grupper opstille deres egne interne finansielle regler og etablere deres eget interne kontrolsystem. Den interne revisionsfunktion nævnes ikke. Kun i bestemmelserne for én af de syv politiske grupper er det fastsat, at der skal udpeges en intern revisor. De politiske gruppers funktionelle uafhængighed kan ikke begrunde, at retsforskrifterne om den interne revisionsfunktion ikke anvendes på de midler, der forvaltes af de politiske grupper.

| 9.15. | PARLAMENTETS SVAR

  Parlamentet tager Rettens bemærkninger til efterretning og agter således at drøfte mulighederne for:







  — | i bestemmelserne om anvendelsen af bevillinger fra konto 4000 at indføje en forpligtelse til i de finansielle bestemmelser, der vedtages af grupperne, at integrere en bestemmelse til at dække en intern revisors arbejdsområder og funktioner, som omhandlet i artikel 85 i finansforordningen |
| --- | --- | --- |

9.15.

PARLAMENTETS SVAR

Parlamentet tager Rettens bemærkninger til efterretning og agter således at drøfte mulighederne for:

—

i bestemmelserne om anvendelsen af bevillinger fra konto 4000 at indføje en forpligtelse til i de finansielle bestemmelser, der vedtages af grupperne, at integrere en bestemmelse til at dække en intern revisors arbejdsområder og funktioner, som omhandlet i artikel 85 i finansforordningen

| — | at give grupperne adgang til at anvende enten en intern revisor (hvis gruppens størrelse tillader det) eller at overdrage disse funktioner til en ekstern revisor, dog ikke den eksterne revisor, der tager sig af gruppens regnskaber. |
| --- | --- |

—

at give grupperne adgang til at anvende enten en intern revisor (hvis gruppens størrelse tillader det) eller at overdrage disse funktioner til en ekstern revisor, dog ikke den eksterne revisor, der tager sig af gruppens regnskaber.

| 9.16. | De samme specifikke regler om anvendelsen af bevillinger indeholder bestemmelser om fremførsel af de af Parlamentets budgetbevillinger, der forvaltes af politiske grupper. Reglerne gør det muligt for de politiske grupper at fremføre uudnyttede bevillinger fra et regnskabsår til det næste uden at skulle begrunde denne beslutning (4). Disse specifikke bestemmelser, som er en udtagelse fra princippet om etårighed, har intet retsgrundlag i finansforordningen. |
| --- | --- |

9.16.

De samme specifikke regler om anvendelsen af bevillinger indeholder bestemmelser om fremførsel af de af Parlamentets budgetbevillinger, der forvaltes af politiske grupper. Reglerne gør det muligt for de politiske grupper at fremføre uudnyttede bevillinger fra et regnskabsår til det næste uden at skulle begrunde denne beslutning (4). Disse specifikke bestemmelser, som er en udtagelse fra princippet om etårighed, har intet retsgrundlag i finansforordningen.

| 9.16. | PARLAMENTETS SVAR

  Det er nødvendigt at skelne den anvisningsberettigedes budgettransaktioner — der indgår budgetmæssige forpligtelser og anviser udgifter på budgetpost 4000 i fuld overensstemmelse med finansforordningerne, herunder anvendelsen af reglen om etårige budgetter — fra hver enkelt gruppes forvaltning af ressourcerne, hvilket sker i overensstemmelse med de særlige regler, der vedtoges af Præsidiet den 30. juni 2003. Disse regler blev udarbejdet med henblik på at tage hensyn til de politiske gruppers særlige behov og omfatter udtrykkeligt proceduren for fremførsel, som Retten nævner. |
| --- | --- |

9.16.

PARLAMENTETS SVAR

Det er nødvendigt at skelne den anvisningsberettigedes budgettransaktioner — der indgår budgetmæssige forpligtelser og anviser udgifter på budgetpost 4000 i fuld overensstemmelse med finansforordningerne, herunder anvendelsen af reglen om etårige budgetter — fra hver enkelt gruppes forvaltning af ressourcerne, hvilket sker i overensstemmelse med de særlige regler, der vedtoges af Præsidiet den 30. juni 2003. Disse regler blev udarbejdet med henblik på at tage hensyn til de politiske gruppers særlige behov og omfatter udtrykkeligt proceduren for fremførsel, som Retten nævner.

Rådet

Offentlige indkøbsaftaler

| 9.17. | I to ud af de seks reviderede udbudsprocedurer var finansforordningens bestemmelser om, at resultatet af proceduren skal offentliggøres i bekendtgørelser om indgåede kontrakter ikke overholdt. |
| --- | --- |

9.17.

I to ud af de seks reviderede udbudsprocedurer var finansforordningens bestemmelser om, at resultatet af proceduren skal offentliggøres i bekendtgørelser om indgåede kontrakter ikke overholdt.

| 9.17. | RÅDETS SVAR

  I overensstemmelse med artikel 149, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne, underretter Generalsekretariatet for Rådet systematisk og hurtigst muligt alle de kandidater, der deltager i udbudsproceduren, om resultaterne af proceduren, så snart den ordregivende myndighed har truffet en beslutning om indgåelse af en kontrakt.


  Den meddelelse om ordretildeling, der nævnes i artikel 118, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne, sendes endvidere til det centrale udbudskontor, så Publikationskontoret kan offentliggøre den, så snart kontrakten er undertegnet af den anvisningsberettigede. I de to sager, som Revisionsretten omtaler, informerede den anvisningsberettigede desværre det centrale udbudskontor for sent, og tidsfristen i artikel 118, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne blev ikke overholdt.


  Det skal anføres, at klagen i det sidstnævnte af de to tilfælde, som den Europæiske Revisionsret nævner (begge med et meget begrænset antal kandidater), var grundløs, eftersom kandidaterne blev informeret individuelt straks efter beslutningen om tildeling. |
| --- | --- |

9.17.

RÅDETS SVAR

I overensstemmelse med artikel 149, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne, underretter Generalsekretariatet for Rådet systematisk og hurtigst muligt alle de kandidater, der deltager i udbudsproceduren, om resultaterne af proceduren, så snart den ordregivende myndighed har truffet en beslutning om indgåelse af en kontrakt.

Den meddelelse om ordretildeling, der nævnes i artikel 118, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne, sendes endvidere til det centrale udbudskontor, så Publikationskontoret kan offentliggøre den, så snart kontrakten er undertegnet af den anvisningsberettigede. I de to sager, som Revisionsretten omtaler, informerede den anvisningsberettigede desværre det centrale udbudskontor for sent, og tidsfristen i artikel 118, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne blev ikke overholdt.

Det skal anføres, at klagen i det sidstnævnte af de to tilfælde, som den Europæiske Revisionsret nævner (begge med et meget begrænset antal kandidater), var grundløs, eftersom kandidaterne blev informeret individuelt straks efter beslutningen om tildeling.

Kommissionen

Betaling af tillæg og ydelser af social karakter til de ansatte

| 9.18. | Retten reviderede ti transaktioner og konstaterede, at Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) i fire tilfælde ikke havde fratrukket de familietillæg, personalet var berettiget til at modtage fra de nationale myndigheder, i de tillæg af social karakter, der betales i henhold til tjenestemandsvedtægten. I fire andre tilfælde afspejlede de beløb, der var fratrukket, ikke den senest gældende værdi af de beløb, de nationale myndigheder udbetaler. De it-systemer, der anvendes til at forvalte disse betalinger, bør udvikles yderligere, så det sikres, at de godtgørelser, de nationale myndigheder betaler, ajourføres automatisk. |
| --- | --- |

9.18.

Retten reviderede ti transaktioner og konstaterede, at Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) i fire tilfælde ikke havde fratrukket de familietillæg, personalet var berettiget til at modtage fra de nationale myndigheder, i de tillæg af social karakter, der betales i henhold til tjenestemandsvedtægten. I fire andre tilfælde afspejlede de beløb, der var fratrukket, ikke den senest gældende værdi af de beløb, de nationale myndigheder udbetaler. De it-systemer, der anvendes til at forvalte disse betalinger, bør udvikles yderligere, så det sikres, at de godtgørelser, de nationale myndigheder betaler, ajourføres automatisk.

| 9.18. | KOMMISSIONENS SVAR

  Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) har allerede taget skridt til at indhente forsinkelserne i kontrollen med nationale sociale ydelser og vil følge op på de sager, Revisionsretten pegede på. I perioden fra medio oktober 2009 til ultimo april 2010 tog PMO 348 af de 598 sager op, og 243 af dem er allerede færdigbehandlet. Dette arbejde vil blive fortsat.


  I det nye system er det meningen, at der skal indbygges en mulighed for automatisk at opdatere nationale ydelser, men dette modul vil først kunne tages i brug i begyndelsen af 2011. Men fra det tidspunkt vil alle ydelser blive korrigeret med tilbagevirkende kraft, og beløbene vil blive tilbagesøgt i overensstemmelse med artikel 85 i personalevedtægten. |
| --- | --- |

9.18.

KOMMISSIONENS SVAR

Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) har allerede taget skridt til at indhente forsinkelserne i kontrollen med nationale sociale ydelser og vil følge op på de sager, Revisionsretten pegede på. I perioden fra medio oktober 2009 til ultimo april 2010 tog PMO 348 af de 598 sager op, og 243 af dem er allerede færdigbehandlet. Dette arbejde vil blive fortsat.

I det nye system er det meningen, at der skal indbygges en mulighed for automatisk at opdatere nationale ydelser, men dette modul vil først kunne tages i brug i begyndelsen af 2011. Men fra det tidspunkt vil alle ydelser blive korrigeret med tilbagevirkende kraft, og beløbene vil blive tilbagesøgt i overensstemmelse med artikel 85 i personalevedtægten.

| 9.19. | Revisionen viste, at i fem ud af 15 tilfælde var de oplysninger, Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX) rådede over til at sikre, at de i vedtægten fastsatte godtgørelser udbetales til de ansatte i delegationerne i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser, ikke ajourførte. Denne situation indebærer en risiko for, at der foretages ukorrekte betalinger eller udbetales uberettigede beløb. De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation til Kommissionen. Endvidere bør GD RELEX anvende et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter. |
| --- | --- |

9.19.

Revisionen viste, at i fem ud af 15 tilfælde var de oplysninger, Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX) rådede over til at sikre, at de i vedtægten fastsatte godtgørelser udbetales til de ansatte i delegationerne i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser, ikke ajourførte. Denne situation indebærer en risiko for, at der foretages ukorrekte betalinger eller udbetales uberettigede beløb. De ansatte bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation til Kommissionen. Endvidere bør GD RELEX anvende et system, der sikrer rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter.

| 9.19. | KOMMISSIONENS SVAR

  Kommissionen (GD RELEX) har taget denne bemærkning ad notam og vil sørge for at få løst problemet gennem en passende information til tjenestemændene og regelmæssig kontrol. Når nye tjenestemænd tiltræder deres stilling, checkes deres personlige forhold. Som led i den kontrol, som foretages i de kontorer, der tager sig af forvaltningen af rettigheder og forpligtelser i forbindelse med personale i delegationerne, checker man også regelmæssigt personale, der har været ansat i nogen tid.


  I særdeleshed vil den forestående etablering af EU's udenrigstjeneste kræve, at der udsendes information og eventuelt udarbejdes standarddokumenter til den nye tjeneste. Den kommende tilpasning af personalevedtægten vil være en god lejlighed til at minde personalet om, at de bl.a. skal underrette udenrigstjenesten om eventuelle ændringer i deres personlige forhold og indsende dokumentation herfor.


  I de fem tilfælde, der nævnes, vil Kommissionen sørge for at følge op på sagerne, og hvis der er nogen finansielle virkninger, vil den træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

9.19.

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen (GD RELEX) har taget denne bemærkning ad notam og vil sørge for at få løst problemet gennem en passende information til tjenestemændene og regelmæssig kontrol. Når nye tjenestemænd tiltræder deres stilling, checkes deres personlige forhold. Som led i den kontrol, som foretages i de kontorer, der tager sig af forvaltningen af rettigheder og forpligtelser i forbindelse med personale i delegationerne, checker man også regelmæssigt personale, der har været ansat i nogen tid.

I særdeleshed vil den forestående etablering af EU's udenrigstjeneste kræve, at der udsendes information og eventuelt udarbejdes standarddokumenter til den nye tjeneste. Den kommende tilpasning af personalevedtægten vil være en god lejlighed til at minde personalet om, at de bl.a. skal underrette udenrigstjenesten om eventuelle ændringer i deres personlige forhold og indsende dokumentation herfor.

I de fem tilfælde, der nævnes, vil Kommissionen sørge for at følge op på sagerne, og hvis der er nogen finansielle virkninger, vil den træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger.

| 9.20. | I tjenestemandsvedtægtens artikel 81a fastsættes der lofter for de beløb, der kan udbetales i efterladtepension. Disse lofter anvendes, når retten til efterladtepension i første omgang fastlægges. Ved revisionen konstateredes det, at disse lofter ikke regelmæssigt blev taget op til revision for at afspejle ændringer i modtagerens personlige og finansielle situation, og at dette resulterede i, at der blev udbetalt for høje beløb. |
| --- | --- |

9.20.

I tjenestemandsvedtægtens artikel 81a fastsættes der lofter for de beløb, der kan udbetales i efterladtepension. Disse lofter anvendes, når retten til efterladtepension i første omgang fastlægges. Ved revisionen konstateredes det, at disse lofter ikke regelmæssigt blev taget op til revision for at afspejle ændringer i modtagerens personlige og finansielle situation, og at dette resulterede i, at der blev udbetalt for høje beløb.

| 9.20. | KOMMISSIONENS SVAR

  I februar 2010 påbegyndte man en ajourføring i alle de sager, hvor disse bestemmelser i personalevedtægten gælder. Så snart man er færdig med det, vil PMO foretage en revision af alle de sager, hvor der er sket ændringer i modtagernes situation, eller hvor kriterierne i artikel 81 a finder anvendelse. PMO vil også se på, om det nye it-system, man er ved at udvikle til beregning af pensioner, vil kunne bruges til automatisk ajourføring af sagerne. |
| --- | --- |

9.20.

KOMMISSIONENS SVAR

I februar 2010 påbegyndte man en ajourføring i alle de sager, hvor disse bestemmelser i personalevedtægten gælder. Så snart man er færdig med det, vil PMO foretage en revision af alle de sager, hvor der er sket ændringer i modtagernes situation, eller hvor kriterierne i artikel 81 a finder anvendelse. PMO vil også se på, om det nye it-system, man er ved at udvikle til beregning af pensioner, vil kunne bruges til automatisk ajourføring af sagerne.

Domstolen
   (5)

Offentlige indkøbsaftaler

| 9.21. | Ved indkøb af publikationstjenester tog Domstolen ikke højde for, at en rammekontrakt var udløbet, og bestilte tjenester til et beløb af 102 000 euro uden at iværksætte en udbudsprocedure. Denne situation bekræfter, at planlægningen og koordineringen af udbudsprocedurerne bør forbedres (6). |
| --- | --- |

9.21.

Ved indkøb af publikationstjenester tog Domstolen ikke højde for, at en rammekontrakt var udløbet, og bestilte tjenester til et beløb af 102 000 euro uden at iværksætte en udbudsprocedure. Denne situation bekræfter, at planlægningen og koordineringen af udbudsprocedurerne bør forbedres (6).

| 9.21. | DOMSTOLENS SVAR

  Som anført af Revisionsretten (13) var Domstolen i 2009 genstand for en omfattende kontrol. Med henblik på at efterprøve effektiviteten af de kontrol- og overvågningsordninger, som institutionen har indført, omfattede kontrollen stikprøvekontrol af 54 transaktioner (14), der dækkede et bredt udsnit af Domstolens virksomhed og tjenesteydelser og svarede til en væsentlig del af dens årlige budget.


  I den foreliggende årsrapport har Revisionsretten ikke anført en samlet konklusion vedrørende denne grundige kontrols resultat.


  De detaljerede konklusioner, som Revisionsretten meddelte Domstolen i marts 2010 under proceduren forud for udarbejdelsen af årsrapporten, er imidlertid overvejende positive og viser, at de allerede eksisterende kontrol- og overvågningsordninger har virket effektivt med henblik på at opdage eventuelle fejl og uregelmæssigheder.


  Således har Revisionsretten vedrørende personaleudgifter (som udgør over 70 % af institutionens budget) udtrykkeligt fastslået, at »kontrol- og overvågningsordningerne vedrørende forvaltning og udbetaling af vederlag og tillæg er generelt i stand til at opdage eventuelle fejl og uregelmæssigheder«.


  For så vidt angår andre administrative udgifter havde Revisionsretten ingen bemærkninger til ni ud af ti kontrollerede transaktioner, hvilket henset til værdien af hver af kontrolprøvernes transaktioner vil sige til over 99 % af de kontrollerede udgifter.


  Hvad endelig angår indgåelse af offentlige kontrakter har Revisionsretten i sine detaljerede konklusioner udtrykkeligt nævnt den række af tiltag, som Domstolen allerede har indledt som følge af Revisionsrettens henstilling fra november 2009 om forbedring af proceduren for institutionens indgåelse af offentlige kontrakter og bistand til de anvisningsberettigede tjenestegrene inden for dette område. Endnu mere væsentligt er det, at det i disse konklusioner er anført, at undersøgelsen af overholdelsen af udbudsreglerne i forhold til finansforordningen, som omfattede en kontrolprøve af tre kontrakter indgået i 2009 til en værdi af 20,5 mio. EUR, »ikke gav anledning til bemærkninger«.


  I disse detaljerede konklusioner har Revisionsretten imidlertid knyttet en bemærkning til en transaktion pålydende 10 944 EUR (15) vedrørende indgåelse af en offentlig kontrakt om annoncering i medlemsstaternes presse ud af et relativt mindre beløb (102 000 EUR), som var sekundært i forhold til hovedkontrakten vedrørende juridisk freelanceoversættelse, der lød på et væsentligt højere beløb (28 mio. EUR). Det er denne enkelte bemærkning, som gentages i den foreliggende årsrapport. Domstolen ønsker at foretage følgende præciseringer med henblik på en bedre forståelse af den sammenhæng, hvori denne sekundære kontrakt er blevet anvist.


  I forbindelse med indledningen af udbudsproceduren med henblik på fornyelse af freelance oversættelseskontrakter inden for alle Den Europæiske Unions officielle sprog fandt Domstolen det nødvendigt at offentliggøre annoncer i forskellige medlemsstaters presse, således at offentligheden blev informeret om disse udbudsprocedurer. Med henblik herpå afgav den en ordre til det selskab, som den tidligere havde benyttet sig af til at forestå kontakt med medierne. Domstolens kontrolordning opdagede imidlertid, at rammekontrakten, som tidligere var indgået med dette mellemled, var udløbet (hvilket forvaltningstjenesten, der tog sig af freelance oversættelseskontrakterne, ikke var klar over).


  På dette tidspunkt fandt den anvisningsberettigede, som kunne have nøjedes med at foretage den foreskrevne offentliggørelse af udbudsproceduren i Tidende, at annoncering i pressen var afgørende for at sikre et bredere ansøgningsfelt (som påkrævet i finansforordningens artikel 89, stk. 2) under hensyntagen til den tilsigtede kundekreds af freelanceoversættere, som man risikerede kun i meget svagt omfang at kunne tiltrække ved blot en offentliggørelse i Tidende.


  Annoncerne i pressen opfyldte faktisk til fulde deres formål, og takket være et bredt ansøgerfelt blev den gennemsnitlige pris pr. oversat side i de nye freelancekontrakter 7,5 % lavere end den gennemsnitlige pris i de tidligere kontrakter, hvilket udgør en væsentlig besparelse for Domstolens budget (ca. 2,4 mio. EUR over fire år).


  Det fremgår dels af det foranstående, at Domstolens interne kontrolordning har fungeret effektivt ved at opdage udløbet af rammekontrakten, dels at denne undtagelse fra de fastsatte procedurer, som i det foreliggende tilfælde blev accepteret, da den var i institutionens budgets interesse og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, blev identificeret og dokumenteret i henhold til de fastsatte normer for institutionens interne kontrol (16).


  Det skal tilføjes, at de allerede indførte tiltag med henblik på forbedring af institutionens udbudsprocedurer, i særdeleshed en styrkelse af forvaltningen af data vedrørende kontrakter direkte i institutionens edb-system for økonomiforvaltning, i fremtiden vil gøre det muligt at undgå en situation som den i Revisionsrettens bemærkning nævnte.


  Endelig bemærkes, at flere af Europa-Parlamentets nylige beslutninger (17) understreger, at finansforordningens bestemmelser om udbudsprocedurer er tyngende og omkostningskrævende for visse institutioner — såsom Domstolen — og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil ved den næste revision af disse regler. Domstolen kan blot ønske, at disse henstillinger om forenkling af finansforordningen kan iværksættes inden for rammerne af den igangværende revision. |
| --- | --- |

9.21.

DOMSTOLENS SVAR

Som anført af Revisionsretten (13) var Domstolen i 2009 genstand for en omfattende kontrol. Med henblik på at efterprøve effektiviteten af de kontrol- og overvågningsordninger, som institutionen har indført, omfattede kontrollen stikprøvekontrol af 54 transaktioner (14), der dækkede et bredt udsnit af Domstolens virksomhed og tjenesteydelser og svarede til en væsentlig del af dens årlige budget.

I den foreliggende årsrapport har Revisionsretten ikke anført en samlet konklusion vedrørende denne grundige kontrols resultat.

De detaljerede konklusioner, som Revisionsretten meddelte Domstolen i marts 2010 under proceduren forud for udarbejdelsen af årsrapporten, er imidlertid overvejende positive og viser, at de allerede eksisterende kontrol- og overvågningsordninger har virket effektivt med henblik på at opdage eventuelle fejl og uregelmæssigheder.

Således har Revisionsretten vedrørende personaleudgifter (som udgør over 70 % af institutionens budget) udtrykkeligt fastslået, at »kontrol- og overvågningsordningerne vedrørende forvaltning og udbetaling af vederlag og tillæg er generelt i stand til at opdage eventuelle fejl og uregelmæssigheder«.

For så vidt angår andre administrative udgifter havde Revisionsretten ingen bemærkninger til ni ud af ti kontrollerede transaktioner, hvilket henset til værdien af hver af kontrolprøvernes transaktioner vil sige til over 99 % af de kontrollerede udgifter.

Hvad endelig angår indgåelse af offentlige kontrakter har Revisionsretten i sine detaljerede konklusioner udtrykkeligt nævnt den række af tiltag, som Domstolen allerede har indledt som følge af Revisionsrettens henstilling fra november 2009 om forbedring af proceduren for institutionens indgåelse af offentlige kontrakter og bistand til de anvisningsberettigede tjenestegrene inden for dette område. Endnu mere væsentligt er det, at det i disse konklusioner er anført, at undersøgelsen af overholdelsen af udbudsreglerne i forhold til finansforordningen, som omfattede en kontrolprøve af tre kontrakter indgået i 2009 til en værdi af 20,5 mio. EUR, »ikke gav anledning til bemærkninger«.

I disse detaljerede konklusioner har Revisionsretten imidlertid knyttet en bemærkning til en transaktion pålydende 10 944 EUR (15) vedrørende indgåelse af en offentlig kontrakt om annoncering i medlemsstaternes presse ud af et relativt mindre beløb (102 000 EUR), som var sekundært i forhold til hovedkontrakten vedrørende juridisk freelanceoversættelse, der lød på et væsentligt højere beløb (28 mio. EUR). Det er denne enkelte bemærkning, som gentages i den foreliggende årsrapport. Domstolen ønsker at foretage følgende præciseringer med henblik på en bedre forståelse af den sammenhæng, hvori denne sekundære kontrakt er blevet anvist.

I forbindelse med indledningen af udbudsproceduren med henblik på fornyelse af freelance oversættelseskontrakter inden for alle Den Europæiske Unions officielle sprog fandt Domstolen det nødvendigt at offentliggøre annoncer i forskellige medlemsstaters presse, således at offentligheden blev informeret om disse udbudsprocedurer. Med henblik herpå afgav den en ordre til det selskab, som den tidligere havde benyttet sig af til at forestå kontakt med medierne. Domstolens kontrolordning opdagede imidlertid, at rammekontrakten, som tidligere var indgået med dette mellemled, var udløbet (hvilket forvaltningstjenesten, der tog sig af freelance oversættelseskontrakterne, ikke var klar over).

På dette tidspunkt fandt den anvisningsberettigede, som kunne have nøjedes med at foretage den foreskrevne offentliggørelse af udbudsproceduren i Tidende, at annoncering i pressen var afgørende for at sikre et bredere ansøgningsfelt (som påkrævet i finansforordningens artikel 89, stk. 2) under hensyntagen til den tilsigtede kundekreds af freelanceoversættere, som man risikerede kun i meget svagt omfang at kunne tiltrække ved blot en offentliggørelse i Tidende.

Annoncerne i pressen opfyldte faktisk til fulde deres formål, og takket være et bredt ansøgerfelt blev den gennemsnitlige pris pr. oversat side i de nye freelancekontrakter 7,5 % lavere end den gennemsnitlige pris i de tidligere kontrakter, hvilket udgør en væsentlig besparelse for Domstolens budget (ca. 2,4 mio. EUR over fire år).

Det fremgår dels af det foranstående, at Domstolens interne kontrolordning har fungeret effektivt ved at opdage udløbet af rammekontrakten, dels at denne undtagelse fra de fastsatte procedurer, som i det foreliggende tilfælde blev accepteret, da den var i institutionens budgets interesse og i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, blev identificeret og dokumenteret i henhold til de fastsatte normer for institutionens interne kontrol (16).

Det skal tilføjes, at de allerede indførte tiltag med henblik på forbedring af institutionens udbudsprocedurer, i særdeleshed en styrkelse af forvaltningen af data vedrørende kontrakter direkte i institutionens edb-system for økonomiforvaltning, i fremtiden vil gøre det muligt at undgå en situation som den i Revisionsrettens bemærkning nævnte.

Endelig bemærkes, at flere af Europa-Parlamentets nylige beslutninger (17) understreger, at finansforordningens bestemmelser om udbudsprocedurer er tyngende og omkostningskrævende for visse institutioner — såsom Domstolen — og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil ved den næste revision af disse regler. Domstolen kan blot ønske, at disse henstillinger om forenkling af finansforordningen kan iværksættes inden for rammerne af den igangværende revision.

Revisionsretten

| 9.22. | Det fremgår af den eksterne revisors beretning (7), at det er revisorernes opfattelse »at dette årsregnskab giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2009 samt af resultatet af dens transaktioner og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne rådsforordning og Den Europæiske Revisionsrets regnskabsregler«. Beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

9.22.

Det fremgår af den eksterne revisors beretning (7), at det er revisorernes opfattelse »at dette årsregnskab giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2009 samt af resultatet af dens transaktioner og af dens pengestrømme i det regnskabsår, der afsluttedes pr. denne dato, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til denne rådsforordning og Den Europæiske Revisionsrets regnskabsregler«. Beretningen vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| 9.23. | På de områder, der indgik i revisionen, blev der ikke konstateret svagheder, som giver anledning til bemærkninger her. |
| --- | --- |

9.23.

På de områder, der indgik i revisionen, blev der ikke konstateret svagheder, som giver anledning til bemærkninger her.

Regionsudvalget

| 9.24. | På de områder, der indgik i revisionen, blev der ikke konstateret svagheder, som giver anledning til bemærkninger her. |
| --- | --- |

9.24.

På de områder, der indgik i revisionen, blev der ikke konstateret svagheder, som giver anledning til bemærkninger her.

Den Europæiske Ombudsmand
   (8)

Ansættelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte

| 9.25. | I henhold til artikel 12, stk. 5, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne skal hver institution vedtage de almindelige gennemførelsesbestemmelser for ansættelsesprocedurerne for midlertidigt ansatte. Den Europæiske Ombudsmand har endnu ikke vedtaget sådanne bestemmelser, selv om 47 af de 63 stillinger, der er tildelt på 2009-budgettet, er midlertidige stillinger. |
| --- | --- |

9.25.

I henhold til artikel 12, stk. 5, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne skal hver institution vedtage de almindelige gennemførelsesbestemmelser for ansættelsesprocedurerne for midlertidigt ansatte. Den Europæiske Ombudsmand har endnu ikke vedtaget sådanne bestemmelser, selv om 47 af de 63 stillinger, der er tildelt på 2009-budgettet, er midlertidige stillinger.

| 9.25. | DEN EUROPÆISKE OMBUDSMANDS SVAR

  Den Europæiske Ombudsmand har taget Rettens observation behørigt til efterretning. Ombudsmandens tjenestegrene er blevet instrueret i at fastlægge bestemmelser om procedurerne for rekruttering af midlertidigt ansatte med henblik på vedtagelse inden udgangen af tredje kvartal af 2010. |
| --- | --- |

9.25.

DEN EUROPÆISKE OMBUDSMANDS SVAR

Den Europæiske Ombudsmand har taget Rettens observation behørigt til efterretning. Ombudsmandens tjenestegrene er blevet instrueret i at fastlægge bestemmelser om procedurerne for rekruttering af midlertidigt ansatte med henblik på vedtagelse inden udgangen af tredje kvartal af 2010.

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
   (9)

Betaling af tillæg af social karakter til de ansatte

| 9.26. | Revisionen viste, at de oplysninger, som Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse rådede over til at sikre, at de i vedtægten fastsatte godtgørelser betales til de ansatte i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser og nationale bestemmelser, i fire ud af ti tilfælde ikke var ajourførte. Denne situation indebærer en risiko for, at der foretages ukorrekte betalinger eller udbetales uberettigede beløb. Personalet bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør i den forbindelse forbedre sit system til sikring af rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter. |
| --- | --- |

9.26.

Revisionen viste, at de oplysninger, som Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse rådede over til at sikre, at de i vedtægten fastsatte godtgørelser betales til de ansatte i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser og nationale bestemmelser, i fire ud af ti tilfælde ikke var ajourførte. Denne situation indebærer en risiko for, at der foretages ukorrekte betalinger eller udbetales uberettigede beløb. Personalet bør anmodes om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør i den forbindelse forbedre sit system til sikring af rettidig overvågning og kontrol af disse dokumenter.

| 9.26. | DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSES SVAR

  På nuværende tidspunkt bistås EDPS på grund af sin beskedne størrelse af Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (lønkontoret) i behandlingen af sager om tillæg af social karakter. En gang om året ajourføres oplysningerne om familietillæg og børnetilskud af lønkontoret på grundlag af bestemte formularer, som sendes til de pågældende ansatte via EDPS. Disse formularer er blevet udarbejdet af lønkontoret til dette formål. Tillæggene ajourføres med udgangspunkt i de oplysninger, der indsamles via disse formularer.


  I lyset af Rettens henstillinger vil EDPS forbedre overvågningen af oplysninger, som vedrører de tillæg af social karakter, Retten omtaler. |
| --- | --- |

9.26.

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSES SVAR

På nuværende tidspunkt bistås EDPS på grund af sin beskedne størrelse af Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (lønkontoret) i behandlingen af sager om tillæg af social karakter. En gang om året ajourføres oplysningerne om familietillæg og børnetilskud af lønkontoret på grundlag af bestemte formularer, som sendes til de pågældende ansatte via EDPS. Disse formularer er blevet udarbejdet af lønkontoret til dette formål. Tillæggene ajourføres med udgangspunkt i de oplysninger, der indsamles via disse formularer.

I lyset af Rettens henstillinger vil EDPS forbedre overvågningen af oplysninger, som vedrører de tillæg af social karakter, Retten omtaler.

Interne kontrolstandarder

| 9.27. | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse havde ikke, hvor det var relevant, etableret et system for efterfølgende kontrol som krævet i finansforordningen. Hertil kommer, at de interne kontrolstandarder, som Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse havde indført, ikke sikrede, at undtagelser til standardprocedurerne blev behørigt registreret i et centralt register. |
| --- | --- |

9.27.

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse havde ikke, hvor det var relevant, etableret et system for efterfølgende kontrol som krævet i finansforordningen. Hertil kommer, at de interne kontrolstandarder, som Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse havde indført, ikke sikrede, at undtagelser til standardprocedurerne blev behørigt registreret i et centralt register.

| 9.27. | DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSES SVAR

  Alle transaktioner, som EPDS har udført, herunder godtgørelse af direkte betalinger, der er blevet varetaget af andre institutioner på vegne af EDPS, er allerede underlagt en omfattende forudgående kontrol.


  I lyset af Rettens henstillinger vil EDPS undersøge, hvordan der kan gennemføres en efterfølgende kontrolproces for regnskabsåret 2011 og fremefter. På grund af institutionens beskedne størrelse og navnlig situationen med delt sagsbehandling i henhold til de forskellige samarbejds- og serviceniveauaftaler kan der blive behov for yderligere interinstitutionel bistand, så EDPS bliver i stand til at udføre denne opgave.


  EDPS har besluttet at gennemføre Rettens anden bemærkning om interne kontrolstandarder ved at oprette en central fortegnelse over registrerede undtagelser. |
| --- | --- |

9.27.

DEN EUROPÆISKE TILSYNSFØRENDE FOR DATABESKYTTELSES SVAR

Alle transaktioner, som EPDS har udført, herunder godtgørelse af direkte betalinger, der er blevet varetaget af andre institutioner på vegne af EDPS, er allerede underlagt en omfattende forudgående kontrol.

I lyset af Rettens henstillinger vil EDPS undersøge, hvordan der kan gennemføres en efterfølgende kontrolproces for regnskabsåret 2011 og fremefter. På grund af institutionens beskedne størrelse og navnlig situationen med delt sagsbehandling i henhold til de forskellige samarbejds- og serviceniveauaftaler kan der blive behov for yderligere interinstitutionel bistand, så EDPS bliver i stand til at udføre denne opgave.

EDPS har besluttet at gennemføre Rettens anden bemærkning om interne kontrolstandarder ved at oprette en central fortegnelse over registrerede undtagelser.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 9.28. | På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende institutionernes administrationsudgifter for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2009, som helhed betragtet er uden væsentlige fejl (jf. punkt 9.9). |
| --- | --- |

9.28.

På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne vedrørende institutionernes administrationsudgifter for det regnskabsår, der sluttede den 31. december 2009, som helhed betragtet er uden væsentlige fejl (jf. punkt 9.9).

| 9.29. | På basis af revisionen konkluderer Retten, at systemerne til overvågning og kontrol af institutionernes administrationsudgifter opfylder kravene i finansforordningen (jf. punkt 9.13 til 9.27). |
| --- | --- |

9.29.

På basis af revisionen konkluderer Retten, at systemerne til overvågning og kontrol af institutionernes administrationsudgifter opfylder kravene i finansforordningen (jf. punkt 9.13 til 9.27).

| 9.30. | I
  Annex 9.4
  følges der op på Rettens tidligere bemærkninger. |
| --- | --- |

9.30.

I
  Annex 9.4
  følges der op på Rettens tidligere bemærkninger.

| 9.31. | For så vidt angår betaling af tillæg af social karakter, anbefaler Retten, at de berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.14, 9.19, 9.26) anmoder de ansatte om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation, og at de indfører et system, der sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter. |
| --- | --- |

9.31.

For så vidt angår betaling af tillæg af social karakter, anbefaler Retten, at de berørte institutioner og organer (jf. punkt 9.14, 9.19, 9.26) anmoder de ansatte om med jævne mellemrum at indsende dokumentation for deres personlige situation, og at de indfører et system, der sikrer rettidig overvågning af disse dokumenter.

DEN EUROPÆISKE UNIONS AGENTURER OG FORVALTNINGSORGANER

| 9.32. | Retten redegør for den årlige revision af EU’s agenturer og forvaltningsorganer i særlige årsberetninger, som offentliggøres separat i Den Europæiske Unions Tidende
   (10). I regnskabsåret 2009 reviderede Retten 30 agenturer. Deres budgetter androg i alt 1 500,6 millioner euro i 2009. De centrale oplysninger om agenturerne er anført i
  tabel 9.2
  . |
| --- | --- |

9.32.

Retten redegør for den årlige revision af EU’s agenturer og forvaltningsorganer i særlige årsberetninger, som offentliggøres separat i Den Europæiske Unions Tidende
   (10). I regnskabsåret 2009 reviderede Retten 30 agenturer. Deres budgetter androg i alt 1 500,6 millioner euro i 2009. De centrale oplysninger om agenturerne er anført i
  tabel 9.2
  .

| 9.33. | Retten har udarbejdet en beretning om hvert enkelt agentur for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, med en erklæring om regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. Disse beretninger offentliggøres separat i Den Europæiske Unions Tidende ved udgangen af året. |
| --- | --- |

9.33.

Retten har udarbejdet en beretning om hvert enkelt agentur for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, med en erklæring om regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed. Disse beretninger offentliggøres separat i Den Europæiske Unions Tidende ved udgangen af året.

| 9.34. | For så vidt angår Euratoms Forsyningsagentur, henleder Retten opmærksomheden på, at agenturet i strid med sine vedtægter ikke havde noget budget for regnskabsåret 2009, og at alle agenturets udgifter, med undtagelse af bankgebyrer, derfor blev betalt af Kommissionen. Dette forhold blev allerede konstateret i 2008. Kommissionen bør i samråd med samtlige berørte parter undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at afhjælpe denne situation. |
| --- | --- |

9.34.

For så vidt angår Euratoms Forsyningsagentur, henleder Retten opmærksomheden på, at agenturet i strid med sine vedtægter ikke havde noget budget for regnskabsåret 2009, og at alle agenturets udgifter, med undtagelse af bankgebyrer, derfor blev betalt af Kommissionen. Dette forhold blev allerede konstateret i 2008. Kommissionen bør i samråd med samtlige berørte parter undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes for at afhjælpe denne situation.

| 9.34. | KOMMISSIONENS SVAR

  Ved udarbejdelsen af 2008-budgettet foreslog Kommissionen et budget for Euratoms forsyningsagentur (ESA). Forslaget blev afvist af budgetmyndigheden, og Kommissionen overtog derfor alle ESA's udgifter i 2008. Kommissionen fortsatte med at tage sig af ESA's udgifter på 2009- og 2010-budgettet og har foreslået også at gøre det for 2011. |
| --- | --- |

9.34.

KOMMISSIONENS SVAR

Ved udarbejdelsen af 2008-budgettet foreslog Kommissionen et budget for Euratoms forsyningsagentur (ESA). Forslaget blev afvist af budgetmyndigheden, og Kommissionen overtog derfor alle ESA's udgifter i 2008. Kommissionen fortsatte med at tage sig af ESA's udgifter på 2009- og 2010-budgettet og har foreslået også at gøre det for 2011.

Tabel 9.2 —   Den Europæiske Unions agenturer og forvaltningsorganer — Centrale oplysninger

| Den Europæiske Unions agenturer og forvaltningsorganer | Hjemsted | Første år med finansiel uafhængighed | Budget (18)



  (millioner euro) | Godkendte stillinger |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Agenturer |
| Euratoms Forsyningsagentur (19) | Luxembourg | 1960 | — | — | — | — |
| Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse | Thessaloniki | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | Dublin | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Det Europæiske Miljøagentur | København | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut | Torino | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug | Lissabon | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Det Europæiske Lægemiddelagentur | London | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer | Luxembourg | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| EF-Sortsmyndigheden | Angers | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) | Alicante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder | Wien | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Det Europæiske Genopbygningsagentur (20) | Thessaloniki | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Det Europæiske Politiakademi | Bramshill | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur | Køln | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur | Lissabon | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed | Heraklion | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Det Europæiske Jernbaneagentur | Valenciennes | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme | Stockholm | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser | Warszawa | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS (21) | Bruxelles | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| EF-Fiskerikontrolagenturet | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Det Europæiske Kemikalieagentur | Helsinki | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Forvaltningsorganer |
| Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation | Bruxelles | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur | Bruxelles | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere | Luxembourg | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Forvaltningsorganet for de Transeuropæiske Transportnet | Bruxelles | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Forvaltningsorganet for Forskning (22) | Bruxelles | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd | Bruxelles | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| I alt | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Den Europæiske Unions agenturer og forvaltningsorganer

Hjemsted

Første år med finansiel uafhængighed

Budget (18)

(millioner euro)

Godkendte stillinger

2009

2008

2009

2008

Agenturer

Euratoms Forsyningsagentur (19)

Luxembourg

1960

—

—

—

—

Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse

Thessaloniki

1977

18,6

18,3

101

99

Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

Dublin

1977

20,2

21,0

101

101

Det Europæiske Miljøagentur

København

1994

39,8

37,1

133

123

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut

Torino

1994

21,8

22,4

96

96

Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

Lissabon

1995

14,7

15,1

82

82

Det Europæiske Lægemiddelagentur

London

1994

194,4

182,9

530

481

Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer

Luxembourg

1995

62,6

59,9

233

233

EF-Sortsmyndigheden

Angers

1995

13,2

12,5

46

43

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)

Alicante

1995

338,1

318,4

658

643

Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder

Wien

1998

17,2

15,0

61

49

Det Europæiske Genopbygningsagentur (20)

Thessaloniki

2000

—

235,0

—

93

Det Europæiske Politiakademi

Bramshill

2006

8,8

8,7

26

22,5

Eurojust

Haag

2002

27,6

24,8

185

175

Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur

Køln

2003

122,0

102,0

506

452

Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur

Lissabon

2003

53,3

50,2

192

181

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed

Heraklion

2005

8,1

8,4

44

44

Det Europæiske Jernbaneagentur

Valenciennes

2006

21,0

18,0

124

116

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme

Stockholm

2005

49,3

40,6

170

130

Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved de Ydre Grænser

Warszawa

2006

88,8

71,2

119

94

Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS (21)

Bruxelles

2006

44,4

10,5

23

50

EF-Fiskerikontrolagenturet

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Det Europæiske Kemikalieagentur

Helsinki

2008

70,4

66,4

324

220

Forvaltningsorganer

Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og Innovation

Bruxelles

2006

13,3

11,5

37

36

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

Bruxelles

2006

47,7

38,2

99

92

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere

Luxembourg

2007

64

4,4

12

9

Forvaltningsorganet for de Transeuropæiske Transportnet

Bruxelles

2008

8,9

5,2

32

32

Forvaltningsorganet for Forskning (22)

Bruxelles

2009

21,6

—

88

—

Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

Bruxelles

2009

14,5

—

100

—

I alt

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EUROPASKOLERNE

| 9.35. | Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) forelægges for Det Øverste Råd, som er dechargemyndighed (11) Skolernes budget for 2009 var på 267,2 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret med et tilskud fra Kommissionen (151,9 millioner euro) og med bidrag fra medlemsstaterne (53,7 millioner euro) (12). De centrale oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 9.3
  . |
| --- | --- |

9.35.

Rettens særlige årsberetning om Europaskolerne (som ikke offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende) forelægges for Det Øverste Råd, som er dechargemyndighed (11) Skolernes budget for 2009 var på 267,2 millioner euro, og det blev først og fremmest finansieret med et tilskud fra Kommissionen (151,9 millioner euro) og med bidrag fra medlemsstaterne (53,7 millioner euro) (12). De centrale oplysninger om Europaskolerne er anført i
  tabel 9.3
  .

| 9.36. | Ved revisionen konstaterede Retten ikke væsentlige fejl, der kan rejse tvivl om rigtigheden af de reviderede regnskaber (skolen i München, Luxembourg I og det centrale kontor), som er udarbejdet i henhold til bestemmelserne i finansforordningen af 24. oktober 2006 vedrørende Europaskolernes budget, og om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber. |
| --- | --- |

9.36.

Ved revisionen konstaterede Retten ikke væsentlige fejl, der kan rejse tvivl om rigtigheden af de reviderede regnskaber (skolen i München, Luxembourg I og det centrale kontor), som er udarbejdet i henhold til bestemmelserne i finansforordningen af 24. oktober 2006 vedrørende Europaskolernes budget, og om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber.

| 9.37. | Ved revisionen konstaterede Retten ikke forhold, der giver anledning til at tro, at det konsoliderede regnskab ikke i alt væsentligt giver et retvisende billede i overensstemmelse med de relevante regnskabsstandarder med følgende undtagelser, der skyldes den utilfredsstillende anvendelse af princippet om periodiseret regnskabsføring: a) der var ikke hensat midler til verserende retssager mod skolerne, b) der var ikke foretaget periodisering af løntilpasningen i 2009, c) hensættelser til fremtidige udgifter, der ikke har relation til det løbende regnskabsår, var opført i balancen, selv om de kun skulle have figureret i de forklarende bemærkninger. |
| --- | --- |

9.37.

Ved revisionen konstaterede Retten ikke forhold, der giver anledning til at tro, at det konsoliderede regnskab ikke i alt væsentligt giver et retvisende billede i overensstemmelse med de relevante regnskabsstandarder med følgende undtagelser, der skyldes den utilfredsstillende anvendelse af princippet om periodiseret regnskabsføring: a) der var ikke hensat midler til verserende retssager mod skolerne, b) der var ikke foretaget periodisering af løntilpasningen i 2009, c) hensættelser til fremtidige udgifter, der ikke har relation til det løbende regnskabsår, var opført i balancen, selv om de kun skulle have figureret i de forklarende bemærkninger.

| 9.37. | KOMMISSIONENS SVAR

  Spørgsmålet om anvendelse af periodeafgrænsningsprincippet er under overvejelse i forbindelse med den forestående revision af finansforordningen for europaskolerne. De forslag, denne revision munder ud i, vil blive forelagt styringsrådet senere på året. |
| --- | --- |

9.37.

KOMMISSIONENS SVAR

Spørgsmålet om anvendelse af periodeafgrænsningsprincippet er under overvejelse i forbindelse med den forestående revision af finansforordningen for europaskolerne. De forslag, denne revision munder ud i, vil blive forelagt styringsrådet senere på året.

Tabel 9.3 —   Europaskolerne — Centrale oplysninger

| Europaskole | Land | Budget (23)
   (24)


  (millioner euro) | Tilskud fra Kommissionen (24)


  (millioner euro) | (millioner euro) (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Generalsekretariatet | Belgien | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Luxembourg I | Luxembourg | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Luxembourg II | Luxembourg | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Bruxelles I (Uccle) | Belgien | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Bruxelles II (Woluwé) | Belgien | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Bruxelles III (Ixelles) | Belgien | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Bruxelles IV | Belgien | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mol | Belgien | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varese | Italien | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsruhe | Tyskland | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| München | Tyskland | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurt | Tyskland | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alicante | Spanien | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergen | Nederlandene | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Culham | Det For. Kongerige | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| I alt | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| N. B.: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen. |

Europaskole

Land

Budget (23)
   (24)

(millioner euro)

Tilskud fra Kommissionen (24)

(millioner euro)

(millioner euro) (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Generalsekretariatet

Belgien

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Luxembourg I

Luxembourg

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Luxembourg II

Luxembourg

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Bruxelles I (Uccle)

Belgien

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Bruxelles II (Woluwé)

Belgien

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Bruxelles III (Ixelles)

Belgien

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Bruxelles IV

Belgien

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mol

Belgien

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varese

Italien

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsruhe

Tyskland

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

München

Tyskland

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurt

Tyskland

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alicante

Spanien

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergen

Nederlandene

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Culham

Det For. Kongerige

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

I alt

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

N. B.: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

---

(1)  Forudgående og efterfølgende kontrol, den interne revisionsfunktion, rapportering af undtagelser og interne kontrolstandarder. Retten foretog endvidere en indgående vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne i Domstolen, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Vurderingen omfattede en gennemgang af en supplerende stikprøve af betalingstransaktioner vedrørende menneskelige ressourcer og andre administrative udgifter.

(2)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(3)  Regler vedtaget af Europa-Parlamentets Præsidium den 30. juni 2003, som ændret ved afgørelse af 22. marts 2006 og afgørelse af 11. juli 2007.

(4)  Ved udgangen af regnskabsåret 2008 androg de bevillinger, de politiske grupper havde fremført, 22 millioner euro, dvs. 42,5 % af bevillingerne for 2008.

(5)  Jf. fodnote 1.

(6)  Jf. også årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 11.14 (EUT C 269 af 10.11.2009).

(7)  Jf. den revisionsberetning om regnskabet, som nævnes i punkt 9.8.

(8)  Jf. fodnote 1.

(9)  Jf. fodnote 1.

(10)  Rettens årsberetninger om agenturernes regnskaber ligger på Rettens websted (http://www.eca.europa.eu) og vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende.

(11)  Retten gennemgår det konsoliderede regnskab og reviderer desuden hvert år det centrale kontor og, som led i sin revisionscyklus, to af de 14 europaskoler.

(12)  Kilde: Europaskolerne, regnskabsafslutning 2009.

(13)  Jf. fodnoten i punkt 9.6.

(14)  Kontrollen omfattede 41 transaktioner vedrørende forvaltning af personaleudgifter og 13 transaktioner vedrørende forvaltning af andre administrative udgifter (tre om indgåelse af offentlige kontrakter og ti andre transaktioner).

(15)  Denne transaktion er omfattet af kontrolprøven på ti transaktioner til en samlet værdi af 30,86 mio. EUR vedrørende kontrol af forvaltningen af administrative udgifter (ud over personaleudgifter og udbudsprocedurerne, som kontrolleres særskilt).

(16)  Domstolens kontrolnorm nr. 13, hvorefter »tjenestegrenene vedtager de fornødne bestemmelser for at sikre, at der i alle tilfælde, hvor der som følge af ekstraordinære omstændigheder er gjort undtagelser fra kontrollen eller er sket afvigelser fra de fastsatte politikker og procedurer, bliver indberettet skriftligt samt begrundet og godkendt på et passende niveau inden vedtagelsen af foranstaltninger«, er blevet overholdt for så vidt angår den anførte ekstraordinære omstændighed.

(17)  Jf. punkt 17 i beslutning af 23.4.2009 om decharge for Domstolen i 2007 (2008/2278(DEC)) og punkt 45 i beslutning af 18.5.2010 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2011 (2010/2005(BUD)).

(18)  Betalingsbevillinger.

(19)  Jf. punkt 9.34.

(20)  Agenturet lukkede i 2008.

(21)  Midlertidigt hjemsted.

(22)  Agenturet blev finansielt uafhængigt i 2009.

(23)  De samlede indtægter og udgifter på hver Europaskoles budget og på generalsekretariatets budget inklusive samtlige ændringer til de oprindeligt vedtagne budgetter.

(24)  Kilde: Europaskolerne, regnskabsafslutning 2009.

(25)  Kilde: Generalsekretærens 2009-beretning til Europaskolernes Øverste Råd.

N. B.: Tallene er afrundede, og summen af tallene kan derfor afvige fra totalen.

BILAG 9.1

RESULTATERNE AF TEST AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE ADMINISTRATIONSUDGIFTER

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Udgifter vedrørende institutionernes personale | Udgifter vedrørende bygninger | Andre udgifter | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| Forskud | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Mellemliggende/endelige betalinger | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Transaktioner, som var behæftet med fejl | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Mest sandsynlige fejlprocent: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % til 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Udgifter vedrørende institutionernes personale

Udgifter vedrørende bygninger

Andre udgifter

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt (bestående af):

38

7

12

57

57

56

Forskud

0

1

1

2

0

0

Mellemliggende/endelige betalinger

38

6

11

55

57

56

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Transaktioner, som var behæftet med fejl

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Mest sandsynlige fejlprocent:

< 2 %

X

X

X

2 % til 5 %

> 5 %

BILAG 9.2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE ADMINISTRATIONSUDGIFTER

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring

| | Overholder reglerne |
| --- | --- |
| | Overholder delvist reglerne |
| | Overholder ikke reglerne |
| I/R | Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Overholder reglerne

Overholder delvist reglerne

Overholder ikke reglerne

I/R

Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

BILAG 9.3

RESULTERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER OM ADMINISTRATIONSUDGIFTER

| De vigtigste af de berørte GD'er | Generaldirektørens erklæring
   (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålidelighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PMO | uden forbehold | I/R | — | A |
| OIB | uden forbehold | I/R | — |
| OIL | uden forbehold | I/R | — |
| DIGIT | uden forbehold | I/R | — |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |

De vigtigste af de berørte GD'er

Generaldirektørens erklæring
   (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålidelighed

PMO

uden forbehold

I/R

—

A

OIB

uden forbehold

I/R

—

OIL

uden forbehold

I/R

—

DIGIT

uden forbehold

I/R

—

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

---

(1)  Generaldirektøren erklærer, at han/hun har opnået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med hensyn til formel rigtighed.

BILAG 9.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE BEMÆRKNINGER OM ADMINISTRATIONSUDGIFTER

| Rettens bemærkning | De foranstaltninger, der er truffet | Rettens analyse | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Anvendelse af multiplikationsfaktoren på lønninger |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 11.7 til 11.11, senest bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008: | | | Europa-Parlamentets svar |
| Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg anvender ikke tjenestemandsvedtægtens bestemmelser om multiplikationsfaktoren på samme måde, som de andre institutioner. Det resulterer i, at de to institutioner giver deres ansatte en finansiel fordel, som de øvrige institutioner ikke giver, og medfører højere udgifter. | Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg fortsætter med at anvende den nuværende praksis, mens de afventer Domstolens endelige afgørelse i de sager, som ansatte i institutionerne har anlagt om dette spørgsmål. | Revisionsretten vil overvåge opfølgningen af Domstolens afgørelse. | Europa-Parlamentet er enigt i Revisionsrettens tilgang og afventer Domstolens endelige afgørelse. |
| 2.   Godtgørelse af opholdsudgifter i forbindelse med tjenesterejser |
| Årsberetningerne for regnskabsårene 2004 og 2007, senest bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008: | | | Europa-Parlamentets svar |
| I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres opholdsudgifter i forbindelse med tjenesterejser mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten).
  I strid med denne regel har Parlamentet i sine interne regler fastsat, at der udbetales et fast beløb på 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter. | De interne bestemmelser om tjenesterejser og andre rejser for Europa-Parlamentets tjenestemænd og øvrige ansatte blev vedtaget ved generalsekretærens afgørelse af 10. december 2009. Ud over bestemmelser vedrørende tjenesterejser fastsættes der i disse interne regler særlige ordninger for rejser til Parlamentets tre arbejdssteder (Luxembourg, Strasbourg og Bruxelles), herunder godtgørelse af udgifter på grundlag af forudfastsatte beløb uden forelæggelse af bilag. Parlamentet fortsætter således med at godtgøre opholdsudgifter med relation til overnatninger i Luxembourg, Strasbourg og Bruxelles med et forudfastsat beløb. | De nye bestemmelser er ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. Parlamentet bør sikre, at opholdsudgifter i forbindelse med tjenesterejser godtgøres i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. | Parlamentet tager Rettens holdning til de nye bestemmelser, der er vedtaget som følge af Rettens tidligere bemærkninger, til efterretning, men fastholder sin holdning for så vidt angår behovet for en differentieret behandling alt efter om de ansatte »rejser mellem de tre arbejdssteder« eller er på »tjenesterejse«. Parlamentet agter således at udnytte den forestående revision af vedtægten og sin rolle som medlovgiver i denne procedure til at ændre de vedtægtsmæssige bestemmelser og indføre en sondring mellem tjenesterejser og rejser mellem de tre arbejdssteder for sine ansatte.


  Budgetmyndigheden har derfor allerede ændret titlen og budgetanmærkningerne til den tidligere konto 3000»Udgifter til personalets tjenesterejser«. Konto 3000 vil fremover have titlen »Udgifter til personalets tjenesterejser og rejser mellem de tre arbejdssteder«, mens det tydeligt fremgår af anmærkningerne, at bevillingerne skal dække udgifterne i forbindelse med rejser foretaget af institutionens personale og tilknyttede nationale eksperter eller praktikanter mellem tjenestestedet og et af Europa-Parlamentets tre arbejdssteder (Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg) og i forbindelse med tjenesterejser til alle andre steder end de tre arbejdssteder, hvilket således udgør det budgetmæssige grundlag for de bestemmelser, som gælder i Parlamentet for rejser mellem de tre arbejdssteder. |
| 3.   Godtgørelser vedrørende medlemmerne af Europa-Parlamentets assistenter |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 10.10 til 10.12, og bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008: | | | Europa-Parlamentets svar |
| I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fandt Retten det ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at medlemmerne faktisk har ansat eller engageret en eller flere assistenter, og at de arbejdsopgaver eller tjenesteydelser, som er nævnt i de kontrakter, medlemmerne har underskrevet, faktisk er blevet udført. Præsidiet bør bestræbe sig på at skaffe de bilag, som det finder nødvendige for at bevise, at udgifterne var berettigede
  I henhold til Præsidiets ændrede bestemmelser af december 2006 og 2007, skal medlemmerne af Parlamentet ikke længere forelægge fakturaer og honoraropgørelser udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere, men blot opbevare dem. De skal i stedet forelægge genparter af »udgiftsopgørelser« og »opgørelser over fakturerede beløb« udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere. Disse nye regler gælder for perioden fra juli 2004. I årsberetningen for 2007 anbefalede Retten, at Parlamentet yderligere styrkede kontrollen af godtgørelsen af udgifter til medlemmernes assistenter, og bl.a. foretog stikprøvekontrol af fakturaer, som er i medlemmernes besiddelse. | Reguleringen af udgifter til assistentbistand for regnskabsårene 2004-2007 er fuldstændig afsluttet.
  Parlamentets administration har modtaget mere end 98 % af udgiftsopgørelserne og de fakturerede beløb for regnskabsåret 2008.
  Parlamentets administration er i gang med at behandle de opgørelser, den har modtaget i de seneste måneder vedrørende regnskabsåret 2009. | Retten vil overvåge Parlamentets regulering af medlemmernes udgiftsopgørelser vedrørende regnskabsårene 2008 og 2009.
  Parlamentets administration bør foretage kontrol af de originale fakturaer, der underbygger udgiftsopgørelserne. | Den endelige afregning af udgifterne til assistentbistand for årene 2008-2009 (1. halvår) sker i overensstemmelse med artikel 14 i reglerne for udbetaling af omkostningsgodtgørelser og andre godtgørelser til medlemmerne. For 2008 kunne det under proceduren for den endelige afregning konstateres, at 99,79 % af det samlede udbetalte beløb var korrekt udbetalt. De resterende 0,2 % af sagerne behandles for øjeblikket individuelt. Der kan alt efter den enkelte sag blive tale om obligatorisk tilbagebetaling.


  For første halvår af 2009 (1) er procentdelen for korrekt afregning på næsten 92,31 % (dvs. 94 227 604 EUR ud af 102 074 881 EUR). De sidste 7,6 % består hovedsageligt af dokumentation, der er under undersøgelse (6,28 %). Visse dokumenter, der udgør 1,41 % af udbetalingerne under endelige afregning, afventes stadig.


  Hvor der er rejst tvivl om de indleverede oplysninger, har de kompetente tjenester anmodet medlemmerne om de nødvendige yderligere oplysninger, herunder forelæggelse af fakturaer.


  Den endelige procentsats for en vellykket endelig afregning af udgifterne vil inden årets udgang, hvor de resterede dokumenter vil være færdigundersøgt, efter al sandsynlighed nærme sig niveauet for de foregående år. |
| 4.   Den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer |
| Årsberetningen for regnskabsåret 2006, tabel 10.2, og bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008: | | | Europa-Parlamentets svar |
| Retten gentager de bemærkninger, den fremsatte om dette forhold i årsberetningen for regnskabsåret 2008:






  a) | der bør foretages en ny aktuarmæssig undersøgelse for at vurdere effekten af Præsidiets afgørelser om de foranstaltninger, der gælder for de medlemmer, der er tilsluttet ordningen |

Rettens bemærkning

De foranstaltninger, der er truffet

Rettens analyse

Institutionens svar

1.   Anvendelse af multiplikationsfaktoren på lønninger

Årsberetningen for regnskabsåret 2007, punkt 11.7 til 11.11, senest bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008:

Europa-Parlamentets svar

Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg anvender ikke tjenestemandsvedtægtens bestemmelser om multiplikationsfaktoren på samme måde, som de andre institutioner. Det resulterer i, at de to institutioner giver deres ansatte en finansiel fordel, som de øvrige institutioner ikke giver, og medfører højere udgifter.

Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg fortsætter med at anvende den nuværende praksis, mens de afventer Domstolens endelige afgørelse i de sager, som ansatte i institutionerne har anlagt om dette spørgsmål.

Revisionsretten vil overvåge opfølgningen af Domstolens afgørelse.

Europa-Parlamentet er enigt i Revisionsrettens tilgang og afventer Domstolens endelige afgørelse.

2.   Godtgørelse af opholdsudgifter i forbindelse med tjenesterejser

Årsberetningerne for regnskabsårene 2004 og 2007, senest bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008:

Europa-Parlamentets svar

I henhold til den ændrede tjenestemandsvedtægt, som trådte i kraft den 1. maj 2004, godtgøres opholdsudgifter i forbindelse med tjenesterejser mod forelæggelse af bilag op til et loft, der er fastsat for hvert land (artikel 13 i bilag VII til tjenestemandsvedtægten).

I strid med denne regel har Parlamentet i sine interne regler fastsat, at der udbetales et fast beløb på 60 % af det maksimalt tilladte beløb til ansatte, som ikke forelægger bilag for opholdsudgifter.

De interne bestemmelser om tjenesterejser og andre rejser for Europa-Parlamentets tjenestemænd og øvrige ansatte blev vedtaget ved generalsekretærens afgørelse af 10. december 2009. Ud over bestemmelser vedrørende tjenesterejser fastsættes der i disse interne regler særlige ordninger for rejser til Parlamentets tre arbejdssteder (Luxembourg, Strasbourg og Bruxelles), herunder godtgørelse af udgifter på grundlag af forudfastsatte beløb uden forelæggelse af bilag. Parlamentet fortsætter således med at godtgøre opholdsudgifter med relation til overnatninger i Luxembourg, Strasbourg og Bruxelles med et forudfastsat beløb.

De nye bestemmelser er ikke i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten. Parlamentet bør sikre, at opholdsudgifter i forbindelse med tjenesterejser godtgøres i overensstemmelse med tjenestemandsvedtægten.

Parlamentet tager Rettens holdning til de nye bestemmelser, der er vedtaget som følge af Rettens tidligere bemærkninger, til efterretning, men fastholder sin holdning for så vidt angår behovet for en differentieret behandling alt efter om de ansatte »rejser mellem de tre arbejdssteder« eller er på »tjenesterejse«. Parlamentet agter således at udnytte den forestående revision af vedtægten og sin rolle som medlovgiver i denne procedure til at ændre de vedtægtsmæssige bestemmelser og indføre en sondring mellem tjenesterejser og rejser mellem de tre arbejdssteder for sine ansatte.

Budgetmyndigheden har derfor allerede ændret titlen og budgetanmærkningerne til den tidligere konto 3000»Udgifter til personalets tjenesterejser«. Konto 3000 vil fremover have titlen »Udgifter til personalets tjenesterejser og rejser mellem de tre arbejdssteder«, mens det tydeligt fremgår af anmærkningerne, at bevillingerne skal dække udgifterne i forbindelse med rejser foretaget af institutionens personale og tilknyttede nationale eksperter eller praktikanter mellem tjenestestedet og et af Europa-Parlamentets tre arbejdssteder (Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg) og i forbindelse med tjenesterejser til alle andre steder end de tre arbejdssteder, hvilket således udgør det budgetmæssige grundlag for de bestemmelser, som gælder i Parlamentet for rejser mellem de tre arbejdssteder.

3.   Godtgørelser vedrørende medlemmerne af Europa-Parlamentets assistenter

Årsberetningen for regnskabsåret 2006, punkt 10.10 til 10.12, og bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008:

Europa-Parlamentets svar

I årsberetningen for regnskabsåret 2006 fandt Retten det ikke tilstrækkeligt dokumenteret, at medlemmerne faktisk har ansat eller engageret en eller flere assistenter, og at de arbejdsopgaver eller tjenesteydelser, som er nævnt i de kontrakter, medlemmerne har underskrevet, faktisk er blevet udført. Præsidiet bør bestræbe sig på at skaffe de bilag, som det finder nødvendige for at bevise, at udgifterne var berettigede

I henhold til Præsidiets ændrede bestemmelser af december 2006 og 2007, skal medlemmerne af Parlamentet ikke længere forelægge fakturaer og honoraropgørelser udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere, men blot opbevare dem. De skal i stedet forelægge genparter af »udgiftsopgørelser« og »opgørelser over fakturerede beløb« udstedt af betalingsagenter og tjenesteydere. Disse nye regler gælder for perioden fra juli 2004. I årsberetningen for 2007 anbefalede Retten, at Parlamentet yderligere styrkede kontrollen af godtgørelsen af udgifter til medlemmernes assistenter, og bl.a. foretog stikprøvekontrol af fakturaer, som er i medlemmernes besiddelse.

Reguleringen af udgifter til assistentbistand for regnskabsårene 2004-2007 er fuldstændig afsluttet.

Parlamentets administration har modtaget mere end 98 % af udgiftsopgørelserne og de fakturerede beløb for regnskabsåret 2008.

Parlamentets administration er i gang med at behandle de opgørelser, den har modtaget i de seneste måneder vedrørende regnskabsåret 2009.

Retten vil overvåge Parlamentets regulering af medlemmernes udgiftsopgørelser vedrørende regnskabsårene 2008 og 2009.

Parlamentets administration bør foretage kontrol af de originale fakturaer, der underbygger udgiftsopgørelserne.

Den endelige afregning af udgifterne til assistentbistand for årene 2008-2009 (1. halvår) sker i overensstemmelse med artikel 14 i reglerne for udbetaling af omkostningsgodtgørelser og andre godtgørelser til medlemmerne. For 2008 kunne det under proceduren for den endelige afregning konstateres, at 99,79 % af det samlede udbetalte beløb var korrekt udbetalt. De resterende 0,2 % af sagerne behandles for øjeblikket individuelt. Der kan alt efter den enkelte sag blive tale om obligatorisk tilbagebetaling.

For første halvår af 2009 (1) er procentdelen for korrekt afregning på næsten 92,31 % (dvs. 94 227 604 EUR ud af 102 074 881 EUR). De sidste 7,6 % består hovedsageligt af dokumentation, der er under undersøgelse (6,28 %). Visse dokumenter, der udgør 1,41 % af udbetalingerne under endelige afregning, afventes stadig.

Hvor der er rejst tvivl om de indleverede oplysninger, har de kompetente tjenester anmodet medlemmerne om de nødvendige yderligere oplysninger, herunder forelæggelse af fakturaer.

Den endelige procentsats for en vellykket endelig afregning af udgifterne vil inden årets udgang, hvor de resterede dokumenter vil være færdigundersøgt, efter al sandsynlighed nærme sig niveauet for de foregående år.

4.   Den supplerende pensionsordning for Europa-Parlamentets medlemmer

Årsberetningen for regnskabsåret 2006, tabel 10.2, og bilag 11.2 i årsberetningen for regnskabsåret 2008:

Europa-Parlamentets svar

Retten gentager de bemærkninger, den fremsatte om dette forhold i årsberetningen for regnskabsåret 2008:

a)

der bør foretages en ny aktuarmæssig undersøgelse for at vurdere effekten af Præsidiets afgørelser om de foranstaltninger, der gælder for de medlemmer, der er tilsluttet ordningen

| b) | Parlamentet bør afklare sin rolle i forbindelse med forvaltningen og overvågningen af fondens aktiver. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet bør afklare sin rolle i forbindelse med forvaltningen og overvågningen af fondens aktiver.

I henhold til en aktuarmæssig undersøgelse forelagt af Parlamentet ville der i fonden være et aktuarmæssigt underskud på 84,5 millioner euro pr. 31. december 2009 på basis af de nye regler, der er defineret i de afgørelser, Præsidiet traf på mødet den 1. april 2009.

Parlamentet bør få fonden til at udarbejde en investeringsstrategi på basis af Parlamentets retningslinjer.

Parlamentet minder om, at Præsidiet på sit møde den 1. april 2009 vedtog vigtige beslutninger med henblik på at definere Parlamentets holdning vedrørende fonden og for at sikre Parlamentets forpligtelser og klare forbindelser til fonden.

For så vidt angår Parlamentets rolle i investeringsstrategien, så har Parlamentet allerede givet udtryk for, at det har til hensigt at foreslå generelle retningslinjer til fondsforvalterne. Det er dog ikke parat til at spille en aktiv rolle i beslutninger om specifikke investeringer. Desuden er Parlamentet heller ikke i stand til dette, da fonden er en separat og uafhængig enhed. Europa-Parlamentets formand opstiller imidlertid i sin skrivelse af 4. maj 2009 til fonden retningslinjer, og han opfordrer fonden til at undgå at udsætte sig for risikoen for udsving i valutakurser og til at anvende en forsigtig investeringsstrategi.

Den kombinerede virkning af Præsidiets afgørelser, fastlagte retningslinjer og opsvinget på de finansielle markeder har gjort det muligt for fonden at reducere sit aktuarmæssige underskud fra 121,84 mio. EUR (31. december 2008) til 84,56 mio. EUR (31. december 2009).

Desuden har Europa-Parlamentet gennemført en opdatering af de uafhængige aktuarmæssige undersøgelser for at vurdere fondens økonomiske situation efter vedtægtens ikrafttrædelse og Præsidiets afgørelser af 9. marts og 1. april 2009 om ændring af den frivillige supplerende pensionsordning. I betragtning af, at Parlamentet har erkendt sit ansvar i tilfælde af et underskud, opføres dette underskud i balancen som ønsket af Revisionsretten. Der skal derfor foretages årlige opdateringer af de aktuarmæssige beregninger i forbindelse med udarbejdelsen af årsregnskaber.

5.   Datoen for færdiggørelsen af SESAME-systemet (Secured European System for Automatic Messaging)

Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 11.10:

Rådets svar

Den fastsatte dato for færdiggørelsen af SESAME-systemet (Secured European System for Automatic Messaging), der skulle anvendes ved opstillingen af Rådets årlige budgetter, var konsekvent alt for optimistisk. Der var mange ændringer i forhold til det oprindelige projektdesign, og medlemsstaterne var ikke enige om, hvordan man skulle behandle visse former for følsomme oplysninger. Som følge heraf blev det årlige budget for SESAME hvert år sat for højt.

I 2009 var SESAMEs budget på 2,7 millioner euro igen sat 2,4 millioner euro for højt. Gennemførelsen af SESAME-systemets »Low Classified Segment« blev imidlertid godkendt af medlemsstaterne i Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité i oktober 2009. Projektet kan således iværksættes. Der skal dog indgås endnu en aftale om udformningen af projektets »High Classified Segment«.

Rådet bør sørge for, at de budgetbevillinger, der tildeles SESAME-projektet, stemmer overens med projektgennemførelsens forløb.

Rådets Generalsekretariat accepterer Revisionsrettens analyse af opfølgningen af Revisionsrettens bemærkning fra 2008 om SESAME-projektet.

Med henblik på at sikre, at budgetbevillingerne til SESAME-projektet er i overensstemmelse med, hvor langt man er nået med gennemførelsen af projektet, reduceres de beløb, der var fastsat på 2010-budgettet og forslaget til 2011-budgettet, til 400 000 EUR pr. år.

6.   Implementering af informationssystemet for individuelle rettigheder

Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 11.11:

Kommissionens svar

I juni 2008 indførte Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO) et nyt informationssystem for individuelle rettigheder (Individual Rights Information System (IRIS)) til forvaltning af de ansattes rettigheder, herunder lønninger. Overgangen til IRIS førte til en række problemer i lønberegningen. For at korrigere uoverensstemmelserne blev der indført nødforanstaltninger herunder manuelle indgreb i lønberegningssystemet som ikke blev tilstrækkeligt overvåget. Der blev ikke foretaget en tilstrækkelig systemtest af IRIS, og det gamle system og det nye system kørte ikke parallelt, indtil det var bevist, at det nye system fungerede tilfredsstillende.

Udviklingen af IRIS blev stoppet som følge af de problemer, der var konstateret. Der blev iværksat to nye projekter: et til forvaltning af individuelle rettigheder og et til forvaltning af sygesikringen. Så længe udviklingen af disse applikationer står på, baseres beregningen af individuelle rettigheder på data, der indføres manuelt i lønberegningssystemet.

Kommissionen bør sørge for, at der først implementeres nye applikationer, når der foreligger dokumentation for, at resultaterne af systemtesten er tilfredsstillende.

PMO er allerede gået i gang med at afprøve de nyudviklede moduler for forvaltning af individuelle rettigheder. Det meget omfattende afprøvningsprogram, der er udviklet, tager hensyn til de erfaringer, man hidtil har haft.

7.   Pensionsordningen for lokalt ansatte i Kommissionens delegationer

Årsberetningen for regnskabsåret 2008, punkt 11.13:

Kommissionens svar

Siden 1996 er den pensionsordning for lokalt ansatte i Kommissionens delegationer, der er etableret af direktoratet for delegationerne i Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser, blevet administreret på basis af midlertidige regler. Disse regler omhandler ikke spørgsmålet om Kommissionens ansvar med hensyn til beskyttelsen og afkastet af fondens midler, og de indeholder heller ikke detaljerede bestemmelser for afvikling af personalets rettigheder.

Kommissionen har indvilliget i at undersøge, hvorledes ordningen kan gøres permanent. Den bekræftede også, at det var nødvendigt at udarbejde et lovforslag og udføre en aktuarundersøgelse.

Kommissionen bør træffe foranstaltninger med henblik på at vedtage regler for organisation og forvaltning af denne ordning.

Hvis den nuværende supplerende ordning skal gøres permanent, vil det kræve et retsgrundlag. Og det kræver en ændring i ansættelsesvilkårene for andre ansatte, som Kommissionen har indføjet i forslaget til Rådet og Parlementet angående udenrigstjenesten.

---

(1)  Pr 26. juli 2010

---

BILAG I

Finansielle oplysninger om det almindelige budget

INDHOLD

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM BUDGETTET

| 1. | Budgettets oprindelse |
| --- | --- |

1.

| 2. | Retsgrundlag |
| --- | --- |

2.

| 3. | Budgetprincipperne i traktaterne og finansforordningen |
| --- | --- |

3.

| 4. | Budgettets indhold og struktur |
| --- | --- |

4.

| 5. | Finansiering af budgettet (budgetindtægter) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Budgetbevillingernes art |
| --- | --- |

6.

| 7. | Budgetgennemførelsen |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Ansvaret for gennemførelsen |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Modtagelse af indtægter |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Afholdelse af udgifter |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo |
| --- | --- |

7.4.

| 8. | Regnskabsaflæggelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ekstern revision |
| --- | --- |

9.

| 10. | Decharge og opfølgning |
| --- | --- |

10.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

Kildemateriale

Valutaenhed

Forkortelser og tegn

TAVLER

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM BUDGETTET

1.   BUDGETTETS OPRINDELSE

Budgettet omfatter Den Europæiske Unions udgifter. Det omfatter også alle administrationsudgifterne i forbindelse med samarbejdet om retlige og indre anliggender og med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt alle andre udgifter i forbindelse med gennemførelsen af disse politikker, som Rådet beslutter at lade afholde over budgettet.

2.   RETSGRUNDLAG

Retsgrundlaget for budgettet er de finansielle bestemmelser i traktaterne (1)
   (2) (artikel 310-325, TEUF, og artikel 106A, Euratom) samt finansforordningerne (3).

3.   BUDGETPRINCIPPERNE I TRAKTATERNE OG FINANSFORORDNINGEN

Alle Den Europæiske Unions indtægter og udgifter skal opføres i ét og samme budget (principperne om enhed og et realistisk budget). Budgettet vedtages for ét regnskabsår ad gangen (princippet om etårighed). Indtægter og udgifter skal balancere (princippet om balance). Regnskaberne opstilles, gennemføres og aflægges i euro (princippet om én regningsenhed). Indtægterne skal uden sondring anvendes til finansiering af samtlige udgifter og skal ligesom udgifterne opføres med det fulde beløb i budgettet og efterfølgende i årsregnskabet uden indbyrdes modregning (princippet om bruttoopgørelse). Bevillingerne øremærkes til specifikke formål og fordeles på afsnit og kapitler, og kapitlerne underinddeles i artikler og konti (princippet om specificering). Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet (princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning). Budgettet opstilles og gennemføres, og regnskaberne aflægges under overholdelse af princippet om klarhed og åbenhed (princippet om klarhed og åbenhed). Der er en række undtagelser fra disse almindelige principper.

4.   BUDGETTETS INDHOLD OG STRUKTUR

Budgettet består af en »samlet oversigt over indtægter og udgifter« og en særskilt sektion for hver institution med en »oversigt over indtægter og udgifter«. De ni sektioner er: sektion I - Parlamentet, sektion II - Rådet, sektion III - Kommissionen, sektion IV - Domstolen, sektion V - Revisionsretten, sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, sektion VII - Regionsudvalget, sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand og sektion IX - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse.

Inden for hver sektion er indtægter og udgifter opført under budgetposter (afsnit, kapitler, artikler og eventuelt konti) efter art eller formål.

5.   FINANSIERING AF BUDGETTET (BUDGETINDTÆGTER)

Hovedparten af budgettet finansieres af Den Europæiske Unions egne indtægter: egne indtægter beregnet på grundlag af medlemsstaternes BNI, egne indtægter hidhørende fra moms, told, landbrugsafgifter samt sukker- og isoglukoseafgifter (4).

Ud over de egne indtægter har Unionen andre indtægter (jf.
  tavle I
  ).

6.   BUDGETBEVILLINGERNES ART

Der sondres i budgettet mellem følgende bevillinger til dækning af de anslåede udgifter:

| a) | Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):






  — | Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås i regnskabsåret i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår. |
| --- | --- | --- |

a)

Opdelte bevillinger (OB) anvendes til finansiering af flerårige foranstaltninger inden for bestemte budgetområder. De omfatter forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB):

—

Forpligtelsesbevillinger er grundlaget for de retlige forpligtelser, der indgås i regnskabsåret i forbindelse med foranstaltninger, hvis gennemførelse strækker sig over flere regnskabsår.

| — | Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifter, der er indgået forpligtelser for i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår. |
| --- | --- |

—

Betalingsbevillinger anvendes til finansiering af udgifter, der er indgået forpligtelser for i løbet af regnskabsåret og i tidligere regnskabsår.

| b) | Ikke-opdelte bevillinger (IOB) anvendes til at indgå forpligtelser og afholde betalinger i forbindelse med udgifter, som vedrører de årlige aktiviteter i det enkelte regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

Ikke-opdelte bevillinger (IOB) anvendes til at indgå forpligtelser og afholde betalinger i forbindelse med udgifter, som vedrører de årlige aktiviteter i det enkelte regnskabsår.

Det er derfor vigtigt, at der for hvert regnskabsår beregnes følgende to totaler:

| a) | de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5) |
| --- | --- |

a)

de samlede bevillinger til forpligtelser (BTF) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + forpligtelsesbevillinger (FB) (5)

| b) | de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5). |
| --- | --- |

b)

de samlede bevillinger til betalinger (BTB) (5) = ikke-opdelte bevillinger (IOB) + betalingsbevillinger (BB) (5).

Indtægterne på budgettet skal dække samtlige bevillinger til betalinger. Forpligtelsesbevillingerne behøver ikke at være dækket af indtægter.

Nedenstående forenklede skema (med fiktive beløb) viser, hvorledes disse bevillinger indvirker på det enkelte regnskabsår.

Image

7.   BUDGETGENNEMFØRELSEN

7.1.   Ansvaret for gennemførelsen

Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med finansforordningen og inden for de tildelte bevillinger. Kommissionen giver de øvrige institutioner de nødvendige beføjelser til at gennemføre de sektioner af budgettet, som vedrører dem (6). Principperne for gennemførelsen af budgettet og det ansvar, der påhviler institutionernes anvisningsberettigede, regnskabsførere, forskudsbestyrere og interne revisorer, er fastlagt i finansforordningen. Inden for de to største udgiftsområder (EGFL og samhørighed) varetages forvaltningen af Den Europæiske Unions midler af Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab.

7.2.   Modtagelse af indtægter

De anslåede indtægter opføres i budgettet med forbehold for eventuelle ændringer i henhold til ændringsbudgetter.

Den budgetmæssige gennemførelse af indtægterne sker ved, at fordringer konstateres, og Den Europæiske Unions tilgodehavender (egne indtægter og andre indtægter) inkasseres. Der gælder særlige regler herfor (7). De faktiske indtægter i et regnskabsår svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inkasseres på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inkasseres på grundlag af uinddrevne fordringer fra tidligere regnskabsår.

7.3.   Afholdelse af udgifter

De anslåede udgifter opføres i budgettet.

Den budgetmæssige gennemførelse af udgifterne, dvs. udviklingen i og udnyttelsen af bevillingerne, kan sammenfattes som følger:

| a) | bevillinger til forpligtelser:
  i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikke-automatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra foregående regnskabsår, der er genopført
  ii)   udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)
  iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk
  iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder |
| --- | --- |

a)

bevillinger til forpligtelser:

i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede bevillinger til forpligtelser består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og FB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + forpligtelsesbevillinger fremført fra det foregående regnskabsår + ikke-automatiske fremførsler fra det foregående regnskabsår, for hvilke der endnu ikke er indgået forpligtelser + frigjorte forpligtelsesbevillinger fra foregående regnskabsår, der er genopført

ii)   udnyttelse af bevillingerne: De endelige bevillinger til forpligtelser er disponible i regnskabsåret til indgåelse af forpligtelser (udnyttede bevillinger til forpligtelser = summen af indgåede forpligtelser)

iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder

| b) | bevillinger til betalinger:
  i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikke-automatiske fremførsler
  ii)   udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)
  iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk
  iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder.
  v)   regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår
  vi)   regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår. |
| --- | --- |

b)

bevillinger til betalinger:

i)   udviklingen i bevillingerne: Regnskabsårets samlede disponible bevillinger til betalinger består af følgende elementer: det oprindelige budget (IOB og BB) + ændringsbudgetter + formålsbestemte indtægter + overførsler + fremførte bevillinger fra det foregående regnskabsår i form af automatiske eller ikke-automatiske fremførsler

ii)   udnyttelse af regnskabsårets bevillinger: Regnskabsårets bevillinger til betalinger er disponible i regnskabsåret til betalinger. De omfatter ikke bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår (udnyttede bevillinger til betalinger = summen af effektuerede betalinger, der er dækket af regnskabsårets bevillinger)

iii)   fremførsel af bevillinger fra et regnskabsår til det følgende regnskabsår: En institution kan træffe beslutning om at fremføre ikke-udnyttede bevillinger fra regnskabsåret til det følgende regnskabsår. Bevillinger, der er disponible i form af formålsbestemte indtægter, fremføres automatisk

iv)   bortfald af bevillinger: Restbeløbet bortfalder.

v)   regnskabsårets samlede betalinger: Betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + betalinger over bevillinger til betalinger fremført fra det foregående regnskabsår

vi)   regnskabsårets faktiske udgifter: De udgifter, der er opført i det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen (jf. punkt 7.4) = betalinger over regnskabsårets bevillinger til betalinger + regnskabsårets bevillinger til betalinger fremført til det følgende regnskabsår.

7.4.   Det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen og regnskabsårets saldo

Ved afslutningen af hvert regnskabsår udarbejdes det konsoliderede årsregnskab over budgetgennemførelsen. Regnskabsårets saldo, der opføres på budgettet for det følgende regnskabsår ved et ændringsbudget, fremgår heraf.

8.   REGNSKABSAFLÆGGELSE

Kommissionen sender årsregnskabet for regnskabsåret til Parlamentet, Rådet og Revisionsretten. Årsregnskabet omfatter årsregnskabet og beretningerne om budgetgennemførelsen ledsaget af en beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning. Det foreløbige årsregnskab fremsendes senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår. Det endelige årsregnskab skal foreligge den 31. juli efter det afsluttede regnskabsår.

9.   EKSTERN REVISION

Siden 1977 har den eksterne revision af budgetgennemførelsen påhvilet Revisionsretten for Den Europæiske Union (8). Revisionsretten reviderer regnskaberne over samtlige de indtægter og udgifter, der er opført på budgettet. Den skal afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Den efterprøver også lovligheden og den formelle rigtighed af indtægterne og udgifterne samt undersøger, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig. Revisionen kan foretages inden afslutningen af regnskaberne for det pågældende regnskabsår. Den består i kontrol af regnskabsbilag og, når det er nødvendigt, i undersøgelser på stedet i Unionens øvrige institutioner, i medlemsstaterne og i tredjelande. Revisionsretten udarbejder en årsberetning for hvert regnskabsår, og den kan endvidere når som helst fremkomme med bemærkninger til særlige spørgsmål og på begæring af enhver af Unionens øvrige institutioner afgive udtalelser.

10.   DECHARGE OG OPFØLGNING

Følgende bestemmelser (9) har været gældende siden 1977: Senest den 30. april det andet år, der følger efter et givet regnskabsår, meddeler Parlamentet efter henstilling fra Rådet Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse. Rådet og Parlamentet behandler i den forbindelse de regnskaber, som Kommissionen har forelagt, og Revisionsrettens årsberetning og særberetninger. Institutionerne skal træffe egnede foranstaltninger til, at bemærkningerne i dechargeafgørelserne bliver efterkommet, og aflægge rapport om de foranstaltninger, der er truffet som følge af bemærkningerne.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

KILDEMATERIALE

De finansielle oplysninger i dette bilag er taget fra Den Europæiske Unions årsregnskab og fra andre regnskaber fra Kommissionen. Den geografiske fordeling er baseret på landekoderne i Kommissionens it-regnskabssystem (ABAC). Alle fordelingerne af poster, det være sig indtægter eller udgifter, på medlemsstaterne er, som Kommissionen påpeger, resultater af udregninger, som ikke giver et fuldstændigt overblik over de fordele, hver medlemsstat har af unionsmedlemskabet. De skal derfor fortolkes med forsigtighed.

VALUTAENHED

Alle beløb er udtrykt i millioner euro. Totaler er den afrundede sum af nøjagtige enkeltbeløb og svarer derfor ikke nødvendigvis til summen af de afrundede beløb.

FORKORTELSER OG TEGN

| AT | Østrig |
| --- | --- |
| BA | Budgetafsnit |
| BB | Betalingsbevillinger |
| BE | Belgien |
| BG | Bulgarien |
| BNI | Bruttonationalindkomst |
| BS | Budgetsektion |
| BTB | Bevillinger til betalinger |
| BTF | Bevillinger til forpligtelser |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| CY | Cypern |
| CZ | Den Tjekkiske Republik |
| DE | Tyskland |
| DK | Danmark |
| EE | Estland |
| EF | Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber |
| EFT | De Europæiske Fællesskabers Tidende |
| EFTA | Den Europæiske Frihandelssammenslutning |
| EL | Grækenland |
| ES | Spanien |
| EU | Den Europæiske Union |
| EU-27 | De 27 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt |
| Euratom | Det Europæiske Atomenergifællesskab |
| EUT | Den Europæiske Unions Tidende |
| EØF | Det Europæiske Økonomiske Fællesskab |
| FB | Forpligtelsesbevillinger |
| Finansforordningen | Finansforordningen af 25. juni 2002 |
| FI | Finland |
| FR | Frankrig |
| HU | Ungarn |
| IE | Irland |
| IOB | Ikke-opdelte bevillinger |
| IT | Italien |
| LT | Litauen |
| LU | Luxembourg |
| LV | Letland |
| MT | Malta |
| NL | Nederlandene |
| OB | Opdelte bevillinger |
| PL | Polen |
| PT | Portugal |
| RO | Rumænien |
| SE | Sverige |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakiet |
| UK | Det Forenede Kongerige |
| 0,0 | Mellem 0 og 0,05 |
| — | Ingen oplysninger |

AT

Østrig

BA

Budgetafsnit

BB

Betalingsbevillinger

BE

Belgien

BG

Bulgarien

BNI

Bruttonationalindkomst

BS

Budgetsektion

BTB

Bevillinger til betalinger

BTF

Bevillinger til forpligtelser

FB

Forpligtelsesbevillinger

CY

Cypern

CZ

Den Tjekkiske Republik

DE

Tyskland

DK

Danmark

EE

Estland

EF

Det Europæiske Fællesskab/De Europæiske Fællesskaber

EFT

De Europæiske Fællesskabers Tidende

EFTA

Den Europæiske Frihandelssammenslutning

EL

Grækenland

ES

Spanien

EU

Den Europæiske Union

EU-27

De 27 medlemsstater i Den Europæiske Union i alt

Euratom

Det Europæiske Atomenergifællesskab

EUT

Den Europæiske Unions Tidende

EØF

Det Europæiske Økonomiske Fællesskab

FB

Forpligtelsesbevillinger

Finansforordningen

Finansforordningen af 25. juni 2002

FI

Finland

FR

Frankrig

HU

Ungarn

IE

Irland

IOB

Ikke-opdelte bevillinger

IT

Italien

LT

Litauen

LU

Luxembourg

LV

Letland

MT

Malta

NL

Nederlandene

OB

Opdelte bevillinger

PL

Polen

PT

Portugal

RO

Rumænien

SE

Sverige

SI

Slovenien

SK

Slovakiet

UK

Det Forenede Kongerige

0,0

Mellem 0 og 0,05

—

Ingen oplysninger

TAVLER

BUDGETTET FOR REGNSKABSÅRET 2009 OG BUDGETGENNEMFØRELSEN I REGNSKABSÅRET 2009

| Tavle I | 2009-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger |
| --- | --- |
| Tavle II | 2009-budgettet — Bevillinger til forpligtelser |
| Tavle III | Disponible bevillinger til forpligtelser i 2009 og deres udnyttelse |
| Tavle IV | Disponible bevillinger til betalinger i 2009 og deres udnyttelse |
| Tavle V | Egne indtægter i 2009, pr. medlemsstat |
| Tavle VI | Betalinger i 2009 i hver medlemsstat |

Tavle I

2009-budgettet — Anslåede indtægter og endelige bevillinger til betalinger

Tavle II

2009-budgettet — Bevillinger til forpligtelser

Tavle III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2009 og deres udnyttelse

Tavle IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2009 og deres udnyttelse

Tavle V

Egne indtægter i 2009, pr. medlemsstat

Tavle VI

Betalinger i 2009 i hver medlemsstat

DET KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKAB FOR REGNSKABSÅRET 2009

| Tavle VII | Den konsoliderede balance |
| --- | --- |
| Tavle VIII | Den konsoliderede resultatopgørelse |

Tavle VII

Den konsoliderede balance

Tavle VIII

Den konsoliderede resultatopgørelse

Image

Image

Tavle III

Disponible bevillinger til forpligtelser i 2009 og deres udnyttelse

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2009 og udgiftsområderne i den finansielle ramme | Endelige bevillinger (10) | Udnyttelse af bevillingerne |
| Indgåede forpligtelser | Udnyttelsesgrad
  (%) | Fremførsler 2010 | Grad
  (%) | Bortfald | Grad
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Kontoplanen |
| I | Parlamentet (BS I) |

(millioner euro og %)

Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2009 og udgiftsområderne i den finansielle ramme

Endelige bevillinger (10)

Udnyttelse af bevillingerne

Indgåede forpligtelser

Udnyttelsesgrad

(%)

Fremførsler 2010

Grad

(%)

Bortfald

Grad

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplanen

I

Parlamentet (BS I)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Rådet (BS II) |
| --- | --- |

II

Rådet (BS II)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Kommissionen (BS III) |
| --- | --- |

III

Kommissionen (BS III)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01) |
| --- | --- |

III.1

Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Erhvervspolitik (BA 02) |
| --- | --- |

III.2

Erhvervspolitik (BA 02)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Konkurrence (BA 03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrence (BA 03)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04) |
| --- | --- |

III.4

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05) |
| --- | --- |

III.5

Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Energi og transport (BA 06) |
| --- | --- |

III.6

Energi og transport (BA 06)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Miljø (BA 07) |
| --- | --- |

III.7

Miljø (BA 07)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Forskning (BA 08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (BA 08)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Informationssamfundet og medier (BA 09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamfundet og medier (BA 09)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Direkte forskning (BA 10) |
| --- | --- |

III.10

Direkte forskning (BA 10)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Fiskeri og maritime anliggender (BA 11) |
| --- | --- |

III.11

Fiskeri og maritime anliggender (BA 11)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Det indre marked (BA 12) |
| --- | --- |

III.12

Det indre marked (BA 12)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Regionalpolitik (BA 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (BA 13)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Beskatning og toldunion (BA 14) |
| --- | --- |

III.14

Beskatning og toldunion (BA 14)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Uddannelse og kultur (BA 15) |
| --- | --- |

III.15

Uddannelse og kultur (BA 15)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Kommunikation (BA 16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (BA 16)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17) |
| --- | --- |

III.17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18) |
| --- | --- |

III.18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Eksterne forbindelser (BA 19) |
| --- | --- |

III.19

Eksterne forbindelser (BA 19)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Handel (BA 20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (BA 20)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21) |
| --- | --- |

III.21

Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Udvidelse (BA 22) |
| --- | --- |

III.22

Udvidelse (BA 22)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humanitær bistand (BA 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitær bistand (BA 23)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Bekæmpelse af svig (BA 24) |
| --- | --- |

III.24

Bekæmpelse af svig (BA 24)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Kommissionens administration (BA 26) |
| --- | --- |

III.26

Kommissionens administration (BA 26)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Budget (BA 27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (BA 27)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Revision (BA 28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (BA 28)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Statistik (BA 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (BA 29)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Pensioner (BA 30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (BA 30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Sprogtjenester (BA 31) |
| --- | --- |

III.31

Sprogtjenester (BA 31)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Reserver (BA 40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (BA 40)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Domstolen (BS IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (BS IV)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Revisionsretten (BS V) |
| --- | --- |

V

Revisionsretten (BS V)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) |
| --- | --- |

VI

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Regionsudvalget (BS VII) |
| --- | --- |

VII

Regionsudvalget (BS VII)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII) |
| --- | --- |

VIII

Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX) |
| --- | --- |

IX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Den finansielle ramme

| 1 | Bæredygtig vækst |
| --- | --- |

1

Bæredygtig vækst

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Bevillinger til forpligtelser tilsammen

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Bevillinger til betalinger tilsammen

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Tavle IV

Disponible bevillinger til betalinger i 2009 og deres udnyttelse

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2009 og udgiftsområderne i den finansielle ramme | Endelige bevillinger (11) | Udnyttelse af bevillingerne |
| Betalinger afholdt i 2009 | Udnyttelses-grad
  (%) | Fremførsler 2010 | Grad
  (%) | Bortfald | Grad
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Kontoplanen |
| I | Parlamentet (BS I) |

(millioner euro og %)

Sektioner (BS) og afsnit (BA) svarende til kontoplanen for 2009 og udgiftsområderne i den finansielle ramme

Endelige bevillinger (11)

Udnyttelse af bevillingerne

Betalinger afholdt i 2009

Udnyttelses-grad

(%)

Fremførsler 2010

Grad

(%)

Bortfald

Grad

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Kontoplanen

I

Parlamentet (BS I)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Rådet (BS II) |
| --- | --- |

II

Rådet (BS II)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Kommissionen (BS III) |
| --- | --- |

III

Kommissionen (BS III)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01) |
| --- | --- |

III.1

Økonomiske og finansielle anliggender (BA 01)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Erhvervspolitik (BA 02) |
| --- | --- |

III.2

Erhvervspolitik (BA 02)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Konkurrence (BA 03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurrence (BA 03)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04) |
| --- | --- |

III.4

Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold (BA 04)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05) |
| --- | --- |

III.5

Landbrug og udvikling af landdistrikter (BA 05)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Energi og transport (BA 06) |
| --- | --- |

III.6

Energi og transport (BA 06)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Miljø (BA 07) |
| --- | --- |

III.7

Miljø (BA 07)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Forskning (BA 08) |
| --- | --- |

III.8

Forskning (BA 08)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Informationssamfundet og medier (BA 09) |
| --- | --- |

III.9

Informationssamfundet og medier (BA 09)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Direkte forskning (BA 10) |
| --- | --- |

III.10

Direkte forskning (BA 10)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Fiskeri og maritime anliggender (BA 11) |
| --- | --- |

III.11

Fiskeri og maritime anliggender (BA 11)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Det indre marked (BA 12) |
| --- | --- |

III.12

Det indre marked (BA 12)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Regionalpolitik (BA 13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalpolitik (BA 13)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Beskatning og toldunion (BA 14) |
| --- | --- |

III.14

Beskatning og toldunion (BA 14)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Uddannelse og kultur (BA 15) |
| --- | --- |

III.15

Uddannelse og kultur (BA 15)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Kommunikation (BA 16) |
| --- | --- |

III.16

Kommunikation (BA 16)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17) |
| --- | --- |

III.17

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (BA 17)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18) |
| --- | --- |

III.18

Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (BA 18)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Eksterne forbindelser (BA 19) |
| --- | --- |

III.19

Eksterne forbindelser (BA 19)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Handel (BA 20) |
| --- | --- |

III.20

Handel (BA 20)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21) |
| --- | --- |

III.21

Udvikling og forbindelser med AVS-stater (BA 21)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Udvidelse (BA 22) |
| --- | --- |

III.22

Udvidelse (BA 22)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humanitær bistand (BA 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitær bistand (BA 23)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Bekæmpelse af svig (BA 24) |
| --- | --- |

III.24

Bekæmpelse af svig (BA 24)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25) |
| --- | --- |

III.25

Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning (BA 25)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Kommissionens administration (BA 26) |
| --- | --- |

III.26

Kommissionens administration (BA 26)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Budget (BA 27) |
| --- | --- |

III.27

Budget (BA 27)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Revision (BA 28) |
| --- | --- |

III.28

Revision (BA 28)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Statistik (BA 29) |
| --- | --- |

III.29

Statistik (BA 29)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Pensioner (BA 30) |
| --- | --- |

III.30

Pensioner (BA 30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Sprogtjenester (BA 31) |
| --- | --- |

III.31

Sprogtjenester (BA 31)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Reserver (BA 40) |
| --- | --- |

III.40

Reserver (BA 40)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Domstolen (BS IV) |
| --- | --- |

IV

Domstolen (BS IV)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Revisionsretten (BS V) |
| --- | --- |

V

Revisionsretten (BS V)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI) |
| --- | --- |

VI

Det Økonomiske og Sociale Udvalg (BS VI)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Regionsudvalget (BS VII) |
| --- | --- |

VII

Regionsudvalget (BS VII)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII) |
| --- | --- |

VIII

Den Europæiske Ombudsmand (BS VIII)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX) |
| --- | --- |

IX

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse (BS IX)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Bevillinger til betalinger tilsammen

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Den finansielle ramme

| 1 | Bæredygtig vækst |
| --- | --- |

1

Bæredygtig vækst

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

2

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

3

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | EU som global partner |
| --- | --- |

4

EU som global partner

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Administration |
| --- | --- |

5

Administration

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Kompensation |
| --- | --- |

6

Kompensation

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Bevillinger til betalinger tilsammen

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Tavle V

Egne indtægter i 2009 pr. medlemsstat

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Gennemførelsen af budgettets indtægtsside |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | Traditionelle egne indtægter |

(millioner euro og %)

Gennemførelsen af budgettets indtægtsside

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

Traditionelle egne indtægter

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | Momsindtægter |
| --- | --- |

—

Momsindtægter

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | BNI-indtægter |
| --- | --- |

—

BNI-indtægter

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | UK-korrektionen |
| --- | --- |

—

UK-korrektionen

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | Reduktion for Nederlandene og Sverige (13) |
| --- | --- |

—

Reduktion for Nederlandene og Sverige (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | Justeringer 2007 og 2008 (14) |
| --- | --- |

—

Justeringer 2007 og 2008 (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

I ALT

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

Tavle VI

Betalinger i 2009 i hver medlemsstat (15)

NB: Betalinger i 2009 = betalinger over aktionsbevillinger for 2009 plus betalinger over fremførsler fra 2008.

| (millioner euro og %) |
| --- |
| Udgiftsområder i den finansielle ramme |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Tredjelande og diverse (16) | I alt |
| — | Bæredygtig vækst |

(millioner euro og %)

Udgiftsområder i den finansielle ramme

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Tredjelande og diverse (16)

I alt

—

Bæredygtig vækst

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Konkurrenceevne

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Samhørighed

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer |
| --- | --- |

—

Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed |
| --- | --- |

—

EU-borgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | EU som global partner |
| --- | --- |

—

EU som global partner

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Kompensation |
| --- | --- |

—

Kompensation

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

I ALT

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

Tavle VII

Den konsoliderede balance

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Langfristede aktiver: |
| Immaterielle aktiver | 72 | 56 |
| Bygninger, installationer og udstyr | 4 859 | 4 881 |
| Langsigtede investeringer | 2 379 | 2 078 |
| Lån | 10 764 | 3 565 |
| Langsigtet forfinansiering | 39 750 | 29 023 |
| Langfristede tilgodehavender | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Omsætningsaktiver: |
| Lagerbeholdninger | 77 | 85 |
| Kortsigtede investeringer | 1 791 | 1 553 |
| Kortsigtet forfinansiering | 9 077 | 10 262 |
| Kortfristede tilgodehavender | 8 663 | 11 920 |
| Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Aktiver i alt | 100 859 | 87 192 |
| Langfristet gæld: |
| Ydelser til medarbejdere | –37 242 | –37 556 |
| Langfristede hensættelser | –1 469 | –1 341 |
| Langfristede finansielle forpligtelser | –10 559 | –3 349 |
| Anden langfristet gæld | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Løbende gæld: |
| Kortsigtede hensættelser | – 213 | – 348 |
| Kortfristede finansielle forpligtelser | –40 | – 119 |
| Gældsposter | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Passiver i alt | – 145 585 | – 134 616 |
| Nettoaktiver | –44 726 | –47 424 |
| Reserver | 3 323 | 3 115 |
| Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne: |
| Personaleydelser | –37 242 | –37 556 |
| Andre beløb | –10 807 | –12 983 |
| Nettoaktiver | –44 726 | –47 424 |

(millioner euro)

31.12.2009

31.12.2008

Langfristede aktiver:

Immaterielle aktiver

72

56

Bygninger, installationer og udstyr

4 859

4 881

Langsigtede investeringer

2 379

2 078

Lån

10 764

3 565

Langsigtet forfinansiering

39 750

29 023

Langfristede tilgodehavender

55

45

57 879

39 648

Omsætningsaktiver:

Lagerbeholdninger

77

85

Kortsigtede investeringer

1 791

1 553

Kortsigtet forfinansiering

9 077

10 262

Kortfristede tilgodehavender

8 663

11 920

Kassebeholdning og tilsvarende likvide midler

23 372

23 724

42 980

47 544

Aktiver i alt

100 859

87 192

Langfristet gæld:

Ydelser til medarbejdere

–37 242

–37 556

Langfristede hensættelser

–1 469

–1 341

Langfristede finansielle forpligtelser

–10 559

–3 349

Anden langfristet gæld

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Løbende gæld:

Kortsigtede hensættelser

– 213

– 348

Kortfristede finansielle forpligtelser

–40

– 119

Gældsposter

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Passiver i alt

– 145 585

– 134 616

Nettoaktiver

–44 726

–47 424

Reserver

3 323

3 115

Beløb, der skal indkræves fra medlemsstaterne:

Personaleydelser

–37 242

–37 556

Andre beløb

–10 807

–12 983

Nettoaktiver

–44 726

–47 424

Tavle VIII

Den konsoliderede resultatopgørelse

| (millioner euro) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Driftsindtægter |
| Egne indtægter og indtægter fra bidrag | 110 537 | 112 713 |
| Andre driftsindtægter | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Driftsudgifter |
| Administrationsomkostninger | –8 133 | –7 720 |
| Driftsudgifter | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Overskud på driften | 5 002 | 17 510 |
| Finansielle indtægter | 835 | 698 |
| Finansielle udgifter | – 594 | – 467 |
| Bevægelse i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere | – 683 | –5 009 |
| Andel af nettooverskud/(-underskud) fra tilknyttede organer og joint ventures | – 103 | –46 |
| Regnskabsårets økonomiske resultat | 4 457 | 12 686 |

(millioner euro)

31.12.2009

31.12.2008

Driftsindtægter

Egne indtægter og indtægter fra bidrag

110 537

112 713

Andre driftsindtægter

7 532

9 731

118 069

122 444

Driftsudgifter

Administrationsomkostninger

–8 133

–7 720

Driftsudgifter

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Overskud på driften

5 002

17 510

Finansielle indtægter

835

698

Finansielle udgifter

– 594

– 467

Bevægelse i forpligtelser vedrørende ydelser til medarbejdere

– 683

–5 009

Andel af nettooverskud/(-underskud) fra tilknyttede organer og joint ventures

– 103

–46

Regnskabsårets økonomiske resultat

4 457

12 686

---

(1)  Romtraktaten (25. marts 1957): traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

(2)  Romtraktaten (25. marts 1957): traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom).

(3)  Især finansforordningen af 25. juni 2002 (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

(4)  Vigtigste retsakter vedrørende Unionens egne indtægter: Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom (EUT L 163 af 23.6.2007, s. 17), Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom (EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42) og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1).

(5)  Det er vigtigt at bemærke, at »bevillinger til forpligtelser« ikke er det samme som »forpligtelsesbevillinger«, og at »bevillinger til betalinger« ikke er det samme som »betalingsbevillinger«. »Forpligtelsesbevillinger« og »betalingsbevillinger« anvendes udelukkende i forbindelse med opdelte bevillinger.

(6)  Jf. artikel 317, TEUF, artikel 106A, Euratom, og finansforordningens artikel 50.

(7)  Jf. finansforordningens artikel 69-74 og forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.

(8)  Jf. artikel 285, 286 og 287, TEUF, artikel 160A, Euratom, og finansforordningens artikel 139-147.

(9)  Jf. artikel 319, TEUF, og artikel 106A, Euratom.

(10)  Endelige budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende og bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår.

(11)  Endelige budgetbevillinger efter hensyntagen til overførsler mellem budgetposter, bevillinger vedrørende formålsbestemte indtægter eller lignende og bevillinger fremført fra det foregående regnskabsår.

(12)  Der er foretaget en korrektion (på 5 657,7 millioner euro) af bruttobeløbet for Det Forenede Kongeriges andel (15 769,3 millioner euro). De øvrige medlemsstater finansierer denne justering.

(13)  I perioden 2007-2013 indrømmes Nederlandene og Sverige en bruttoreduktion af deres årlige BNI-bidrag. For 2009 beløber den sig til henholdsvis 624,4 og 148,7 millioner euro.

(14)  Efter ikrafttrædelsen af Rådets afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter blev der beregnet justeringer for dens gennemførelse i regnskabsårene 2007 og 2008.

(15)  Den geografiske fordeling er ikke baseret på betalingerne til medlemsstaterne, men på udgifternes fordeling i henhold til dataene i Kommissionens it-regnskabssystem ABAC.

(16)  Beløbene under »Tredjelande og diverse« er i det væsentlige udgifter til projekter uden for Unionen og til tredjelandes deltagelse. Herunder er også medtaget udgifter, som ikke kunne fordeles geografisk.

---

BILAG II

Liste over særberetninger vedtaget af Revisionsretten siden sidste årsberetning:

| — | Særberetning nr. 15/2009 — EU-bistand ydet gennem De Forenede Nationers organisationer: beslutningstagning og overvågning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 15/2009 — EU-bistand ydet gennem De Forenede Nationers organisationer: beslutningstagning og overvågning

| — | Særberetning nr. 16/2009 — Europa-Kommissionens forvaltning af førtiltrædelsesbistanden til Tyrkiet |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 16/2009 — Europa-Kommissionens forvaltning af førtiltrædelsesbistanden til Tyrkiet

| — | Særberetning nr. 17/2009 — Erhvervsuddannelsesaktioner for kvinder medfinansieret af Den Europæiske Socialfond |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 17/2009 — Erhvervsuddannelsesaktioner for kvinder medfinansieret af Den Europæiske Socialfond

| — | Særberetning nr. 18/2009 — Effektiviteten af EUF-støtten til regional økonomisk integration i Østafrika og Vestafrika |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 18/2009 — Effektiviteten af EUF-støtten til regional økonomisk integration i Østafrika og Vestafrika

| — | Særberetning nr. 1/2010 — Bliver de forenklede toldprocedurer ved indførsel kontrolleret effektivt? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 1/2010 — Bliver de forenklede toldprocedurer ved indførsel kontrolleret effektivt?

| — | Særberetning nr. 2/2010 — Hvor effektive er ordningerne for støtte til projekteringsundersøgelser og opbygning af ny infrastruktur under sjette rammeprogram for forskning? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 2/2010 — Hvor effektive er ordningerne for støtte til projekteringsundersøgelser og opbygning af ny infrastruktur under sjette rammeprogram for forskning?

| — | Særberetning nr. 3/2010 — Konsekvensanalyser i EU-institutionerne: Er de en hjælp i beslutningsprocessen? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 3/2010 — Konsekvensanalyser i EU-institutionerne: Er de en hjælp i beslutningsprocessen?

| — | Særberetning nr. 4/2010 — Er mobilitetsordningen under Leonardo da Vinci-programmet udformet, og forvaltes den på en sådan måde, at den vil kunne føre til effektive resultater? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 4/2010 — Er mobilitetsordningen under Leonardo da Vinci-programmet udformet, og forvaltes den på en sådan måde, at den vil kunne føre til effektive resultater?

| — | Særberetning nr. 5/2010 — Gennemførelsen af Leadermetoden til udvikling af landdistrikterne |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 5/2010 — Gennemførelsen af Leadermetoden til udvikling af landdistrikterne

| — | Særberetning nr. 6/2010 — Har reformen af sukkermarkedet opfyldt de væsentligste mål? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 6/2010 — Har reformen af sukkermarkedet opfyldt de væsentligste mål?

| — | Særberetning nr. 7/2010 — Revision vedrørende proceduren for regnskabsafslutning |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 7/2010 — Revision vedrørende proceduren for regnskabsafslutning

| — | Særberetning nr. 8/2010 — Bedre transportpræstationer på de transeuropæiske jernbaneakser: Har EU's investeringer i jernbaneinfrastruktur været effektive? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 8/2010 — Bedre transportpræstationer på de transeuropæiske jernbaneakser: Har EU's investeringer i jernbaneinfrastruktur været effektive?

| — | Særberetning nr. 9/2010 — Anvender EU strukturforanstaltningsmidlerne til forbedring af vandforsyningen til husholdningsforbrug bedst muligt? |
| --- | --- |

—

Særberetning nr. 9/2010 — Anvender EU strukturforanstaltningsmidlerne til forbedring af vandforsyningen til husholdningsforbrug bedst muligt?

Disse rapporter kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: www.eca.europa.eu

En papirudgave kan rekvireres ved henvendelse til Revisionsretten:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| Kommunikation og Beretninger |
| 12 rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf: + 352 4398-1 |
| e-mail: euraud@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

Kommunikation og Beretninger

12 rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf: + 352 4398-1

e-mail: euraud@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af den elektroniske ordreseddel på EU-Bookshop

---

| 9.11.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 303/243

---

ÅRSBERETNING OM 8., 9. OG 10. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS (EUF's) AKTIVITETER

2010/C 303/02

Årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter

INDHOLD

Indledning

Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde

Kapitel I — Gennemførelsen af 8., 9. og 10. EUF

Finansiel gennemførelse

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8. til 10. Europæiske Udviklingsfond

Kapitel II — Revisionsrettens uafhængige revisionserklæring om EUF

Revisionsrettens uafhængige revisionserklæring om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) for regnskabsåret 2009

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetode

Regnskabernes rigtighed

Transaktionernes formelle rigtighed

Indtægter

Forpligtelser

Betalinger

Systemernes effektivitet

Forudgående kontrol

Overvågning og tilsyn

Eksterne revisioner

Intern revision

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

Konklusioner og anbefalinger

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i
  tabel 1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

1.

Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af de europæiske udviklingsfonde (EUF). De centrale oplysninger om de dækkede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i
  tabel 1
  .

Tabel 1 —   De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger

| (millioner euro) |
| --- |
| Budget-afsnit | Politikområde | Betegnelse | Betalinger i 2009 | Forvaltningsmåde |
| De europæiske udviklingsfonde | 8. EUF | Administrative udgifter | 0 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 0 | Indirekte forvaltning |
| 20 | Direkte central forvaltning |
| 152 | Decentral forvaltning |
| 0 | Fælles forvaltning |
| 172 |
| 9. EUF | Administrative udgifter | 4 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 36 | Indirekte forvaltning |
| 439 | Direkte central forvaltning |
| 1 188 | Decentral forvaltning |
| 177 | Fælles forvaltning |
| 1 844 | |
| 10. EUF | Administrative udgifter | 71 | Direkte central forvaltning |
| Aktionsudgifter | 2 | Indirekte forvaltning |
| 663 | Direkte central forvaltning |
| 110 | Decentral forvaltning |
| 261 | Fælles forvaltning |
| 1 107 | |
| Administrative udgifter i alt | 75 | |
| Aktionsudgifter i alt | 3 048 | |
| Betalinger i alt (27) | 3 123 | |
| Specifikke forpligtelser i alt (28) | 4 141 | |
| Samlede forpligtelser i alt (28) | 3 405 | |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra AIDCO DataWarehouse. |

(millioner euro)

Budget-afsnit

Politikområde

Betegnelse

Betalinger i 2009

Forvaltningsmåde

De europæiske udviklingsfonde

8. EUF

Administrative udgifter

0

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

0

Indirekte forvaltning

20

Direkte central forvaltning

152

Decentral forvaltning

0

Fælles forvaltning

172

9. EUF

Administrative udgifter

4

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

36

Indirekte forvaltning

439

Direkte central forvaltning

1 188

Decentral forvaltning

177

Fælles forvaltning

1 844

10. EUF

Administrative udgifter

71

Direkte central forvaltning

Aktionsudgifter

2

Indirekte forvaltning

663

Direkte central forvaltning

110

Decentral forvaltning

261

Fælles forvaltning

1 107

Administrative udgifter i alt

75

Aktionsudgifter i alt

3 048

Betalinger i alt (27)

3 123

Specifikke forpligtelser i alt (28)

4 141

Samlede forpligtelser i alt (28)

3 405

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra AIDCO DataWarehouse.

Særlige karakteristika ved de europæiske udviklingsfonde

| 2. | Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den blev oprettet i 1957 under Romtraktaten. |
| --- | --- |

2.

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den blev oprettet i 1957 under Romtraktaten.

| 3. | EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondens egen finansforordning og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen er ansvarlig for den økonomiske forvaltning af de transaktioner, der finansieres med midler fra EUF. I Kommissionen forvaltes næsten alle EUF-programmerne af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid), som også er ansvarligt for forvaltningen af hovedparten af de udgifter vedrørende eksterne forbindelser og udvikling, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget (1). En beskeden andel af EUF-projekterne (2) drejer sig om humanitær bistand og forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO). Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

EUF finansieres af medlemsstaterne, er underlagt fondens egen finansforordning og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen er ansvarlig for den økonomiske forvaltning af de transaktioner, der finansieres med midler fra EUF. I Kommissionen forvaltes næsten alle EUF-programmerne af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid), som også er ansvarligt for forvaltningen af hovedparten af de udgifter vedrørende eksterne forbindelser og udvikling, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget (1). En beskeden andel af EUF-projekterne (2) drejer sig om humanitær bistand og forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO). Den Europæiske Investeringsbank (EIB) forvalter investeringsfaciliteten, som hverken er omfattet af Rettens revisionserklæring eller af Europa-Parlamentets dechargeprocedure (3)
   (4).

| 4. | EUF forvaltes på en af følgende måder (
  tabel 1
  ): ved central, fælles eller decentral forvaltning (5). Ved central forvaltning (40 % af betalingerne i 2009) gennemfører Kommissionen bistandsaktiviteterne direkte. Navnlig budgetstøtte forvaltes på denne måde. Ved fælles forvaltning (14 % af betalingerne i 2009) er internationale organisationer ansvarlige for at gennemføre fællesskabsfinansierede aktioner på betingelse af, at organisationernes regnskabsførelse, revision og kontrol samt procedurerne for indgåelse af indkøbsaftaler frembyder garantier svarende til internationalt anerkendte standarder. EuropeAids vigtigste partnere er FN-agenturer og Verdensbanken. Ved decentral forvaltning (46 % af betalingerne i 2009) overdrager Kommissionen forvaltningen af en række opgaver til myndighederne i modtagerlandene.
  Tavle 1
  viser princippet om decentral forvaltning af EUF for så vidt angår betalingsprocessen. |
| --- | --- |

4.

EUF forvaltes på en af følgende måder (
  tabel 1
  ): ved central, fælles eller decentral forvaltning (5). Ved central forvaltning (40 % af betalingerne i 2009) gennemfører Kommissionen bistandsaktiviteterne direkte. Navnlig budgetstøtte forvaltes på denne måde. Ved fælles forvaltning (14 % af betalingerne i 2009) er internationale organisationer ansvarlige for at gennemføre fællesskabsfinansierede aktioner på betingelse af, at organisationernes regnskabsførelse, revision og kontrol samt procedurerne for indgåelse af indkøbsaftaler frembyder garantier svarende til internationalt anerkendte standarder. EuropeAids vigtigste partnere er FN-agenturer og Verdensbanken. Ved decentral forvaltning (46 % af betalingerne i 2009) overdrager Kommissionen forvaltningen af en række opgaver til myndighederne i modtagerlandene.
  Tavle 1
  viser princippet om decentral forvaltning af EUF for så vidt angår betalingsprocessen.

Tavle 1 — Princippet om decentral forvaltning for så vidt angår betalingsprocessen

Image

| 5. | EUF-interventionerne gennemføres i og af lande, hvor de interne kontrolsystemer generelt er svage. Den manglende kapacitet hos hovedparten af de nationale anvisningsberettigede i modtagerlandene, svagheder ved etableringen og anvendelsen af de finansielle procedurer samt i kontrollen af gennemførelsesorganisationerne og de tilsynsførende udgør en stor risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Kontrollen vanskeliggøres yderligere af, at mange projekter gennemføres i afsides beliggende områder, og at en række regioner er konfliktramte. |
| --- | --- |

5.

EUF-interventionerne gennemføres i og af lande, hvor de interne kontrolsystemer generelt er svage. Den manglende kapacitet hos hovedparten af de nationale anvisningsberettigede i modtagerlandene, svagheder ved etableringen og anvendelsen af de finansielle procedurer samt i kontrollen af gennemførelsesorganisationerne og de tilsynsførende udgør en stor risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed. Kontrollen vanskeliggøres yderligere af, at mange projekter gennemføres i afsides beliggende områder, og at en række regioner er konfliktramte.

| 5. | EUF har til formål at hjælpe lande, der pr. definition har problemer, og udviklingspolitikken skal sikre, at det er de nationale myndigheder, der er ansvarlige for udviklingsstrategierne. Den nationale anvisningsberettigede spiller en nøglerolle i denne proces. For at sikre, at gældende procedurer og regler overholdes, er der i en årrække blevet gennemført et uddannelsesprogram, der er specialdesignet til personer i de nationale anvisningsberettigedes kontorer. |
| --- | --- |

5.

KAPITEL I —   GENNEMFØRELSEN AF 8., 9. OG 10. EUF

Finansiel gennemførelse

| 6. | I 2009 blev 8., 9. og 10. EUF gennemført sideløbende. Hver enkelt EUF-aftale indgås sædvanligvis for en periode på ca. fem år, hvorved programmeringscyklussen generelt følger partnerskabsaftalens/-konventionens cyklus. Forpligtelserne for hver enkelt EUF's midler indgås i en periode på fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode. |
| --- | --- |

6.

I 2009 blev 8., 9. og 10. EUF gennemført sideløbende. Hver enkelt EUF-aftale indgås sædvanligvis for en periode på ca. fem år, hvorved programmeringscyklussen generelt følger partnerskabsaftalens/-konventionens cyklus. Forpligtelserne for hver enkelt EUF's midler indgås i en periode på fem år, men betalingerne kan afholdes over en længere periode.

| 6. | Selv om hver EUF dækker et tidsrum på ca. fem år, kan gennemførelsen af projekter og programmer samt de tilknyttede betalinger strække sig over et længere tidsrum, der dog er begrænset af forordninger. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De samlede bidrag fra medlemsstaterne androg 3 296 millioner euro i 2009. Der indkaldes stadig bidrag til 9. EUF. |
| --- | --- |

7.

De samlede bidrag fra medlemsstaterne androg 3 296 millioner euro i 2009. Der indkaldes stadig bidrag til 9. EUF.

| 8. | 10. EUF dækker perioden fra 2008 til 2013. Den trådte i kraft den 1. juli 2008 og omfatter fællesskabsbistand på i alt 22 682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21 966 millioner euro og OLT 286 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1 500 millioner euro og 30 millioner euro til investeringsfaciliteten, som EIB forvalter for henholdsvis AVS- og OLT-landene. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter vedrørende programmering og gennemførelse af EUF. |
| --- | --- |

8.

10. EUF dækker perioden fra 2008 til 2013. Den trådte i kraft den 1. juli 2008 og omfatter fællesskabsbistand på i alt 22 682 millioner euro. Af dette beløb tildeles AVS-landene 21 966 millioner euro og OLT 286 millioner euro. Disse beløb er inklusive 1 500 millioner euro og 30 millioner euro til investeringsfaciliteten, som EIB forvalter for henholdsvis AVS- og OLT-landene. Endelig er 430 millioner euro øremærket til Kommissionens udgifter vedrørende programmering og gennemførelse af EUF.

| 9. | Tabel 2
  viser den kumulerede udnyttelse af de EUF-midler, som Kommissionen forvalter, og den finansielle gennemførelse. I 2009 blev de samlede forpligtelser og de specifikke forpligtelser større end de overslag over den finansielle gennemførelse, som Kommissionen havde opstillet, idet de samlede forpligtelser nåede op på 3 406 millioner euro og de specifikke forpligtelser på rekordhøje 4 140 millioner euro. Nettobetalingerne androg 3 069 millioner euro, hvilket er 92 % af det oprindelige overslag. Denne underudnyttelse skyldes, at betalingerne var lavere end i overslaget i lande, der skulle følge den konsultationsprocedure, der er fastsat i Cotonouaftalens artikel 96 eller andre dialogforanstaltninger (6), at nogle lande endnu ikke havde ratificeret Cotonouaftalen (7), og at der ikke blev betalt budgetstøtte til en række lande, fordi det ikke var bekræftet, at de havde opfyldt de generelle eller de specifikke betingelser (8). De udestående betalinger steg med 3 %, hvad der er rimeligt i betragtning af forskellen mellem de samlede forpligtelser og årets nettobetalinger. Samtidig steg de gamle og hvilende udestående betalinger med 23 %, hvad der skyldes det høje niveau af samlede forpligtelser, der blev indgået i 2007 for at opbruge de tilbageværende midler fra 9. EUF, uden at de specifikke forpligtelser nåede samme niveau. |
| --- | --- |

9.

Tabel 2
  viser den kumulerede udnyttelse af de EUF-midler, som Kommissionen forvalter, og den finansielle gennemførelse. I 2009 blev de samlede forpligtelser og de specifikke forpligtelser større end de overslag over den finansielle gennemførelse, som Kommissionen havde opstillet, idet de samlede forpligtelser nåede op på 3 406 millioner euro og de specifikke forpligtelser på rekordhøje 4 140 millioner euro. Nettobetalingerne androg 3 069 millioner euro, hvilket er 92 % af det oprindelige overslag. Denne underudnyttelse skyldes, at betalingerne var lavere end i overslaget i lande, der skulle følge den konsultationsprocedure, der er fastsat i Cotonouaftalens artikel 96 eller andre dialogforanstaltninger (6), at nogle lande endnu ikke havde ratificeret Cotonouaftalen (7), og at der ikke blev betalt budgetstøtte til en række lande, fordi det ikke var bekræftet, at de havde opfyldt de generelle eller de specifikke betingelser (8). De udestående betalinger steg med 3 %, hvad der er rimeligt i betragtning af forskellen mellem de samlede forpligtelser og årets nettobetalinger. Samtidig steg de gamle og hvilende udestående betalinger med 23 %, hvad der skyldes det høje niveau af samlede forpligtelser, der blev indgået i 2007 for at opbruge de tilbageværende midler fra 9. EUF, uden at de specifikke forpligtelser nåede samme niveau.

| 9. | De ekstraordinære resultater i forbindelse med de samlede og de individuelle forpligtelser viser, at den politik, Kommissionen har vedtaget for at fremme gennemførelsen af programmer, har været en succes.

  Forklaringen på stigningen i de udestående betalinger i 2009 er de særligt store forpligtelser, der er indgået i 2007, og EUF-projektcyklussen, der i gennemsnit varer tre år, idet de største betalinger generelt sker i det første år og ved udgangen af det sidste år. |
| --- | --- |

9.

Forklaringen på stigningen i de udestående betalinger i 2009 er de særligt store forpligtelser, der er indgået i 2007, og EUF-projektcyklussen, der i gennemsnit varer tre år, idet de største betalinger generelt sker i det første år og ved udgangen af det sidste år.

Tabel 2 —   Den kumulerede udnyttelse af EUF's midler pr. 31. december 2009

| (millioner euro) |
| --- |
| | Stillingen pr. udgangen af 2008 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009 | Stillingen pr. udgangen af 2009 |
| Samlet beløb | Udnyttelses-grad (30) | 8. EUF (31) | 9. EUF (31) | 10. EUF | Samlet beløb | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | Samlet beløb | Udnyttelses-grad (30) |
| A — | MIDLER
   (29) |

(millioner euro)

Stillingen pr. udgangen af 2008

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009

Stillingen pr. udgangen af 2009

Samlet beløb

Udnyttelses-grad (30)

8. EUF (31)

9. EUF (31)

10. EUF

Samlet beløb

8. EUF

9. EUF

10. EUF

Samlet beløb

Udnyttelses-grad (30)

A —

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B —   UDNYTTELSE

| 1. | Finansielle forpligtelser |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Specifikke retlige forpligtelser |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Betalinger
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C - | Udestående betalinger (B1-B3) |
| --- | --- |

C -

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D - | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D -

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2009.

Kommissionens årsberetning om den økonomiske forvaltning af 8. til 10. Europæiske Udviklingsfond

| 10. | I henhold til finansforordningen for den 10. EUF (9) skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF. Det er Rettens opfattelse, at beretningen om den økonomiske forvaltning giver en nøjagtig beskrivelse af virkeliggørelsen af Kommissionens operationelle mål for regnskabsåret (navnlig for så vidt angår den finansielle gennemførelse og kontrolaktiviteterne) samt af den finansielle situation og de begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de gennemførte aktiviteter i 2009. |
| --- | --- |

10.

I henhold til finansforordningen for den 10. EUF (9) skal Kommissionen hvert år aflægge en beretning om den økonomiske forvaltning af EUF. Det er Rettens opfattelse, at beretningen om den økonomiske forvaltning giver en nøjagtig beskrivelse af virkeliggørelsen af Kommissionens operationelle mål for regnskabsåret (navnlig for så vidt angår den finansielle gennemførelse og kontrolaktiviteterne) samt af den finansielle situation og de begivenheder, der har haft væsentlig indflydelse på de gennemførte aktiviteter i 2009.

KAPITEL II —   REVISIONSRETTENS UAFHÆNGIGE REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Revisionsrettens uafhængige revisionserklæring om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF) for regnskabsåret 2009

| | | |
| --- | --- | --- |

9. september 2010

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Formand

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

OPLYSNINGER TIL UNDERBYGNING AF REVISIONSERKLÆRINGEN

Revisionens omfang og revisionsmetode

| 11. | Bemærkningerne om EUF-regnskabernes rigtighed i revisionserklæringens punkt VI og VII er baseret på en revision af det konsoliderede årsregnskab (14) og den konsoliderede beretning om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (15). Revisionen omfattede et passende udvalg af revisionshandlinger, hvis sigte det var på grundlag af test at efterprøve dokumentationen for beløbene og oplysningerne i regnskabet. Den omfattede en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede opstilling af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

11.

Bemærkningerne om EUF-regnskabernes rigtighed i revisionserklæringens punkt VI og VII er baseret på en revision af det konsoliderede årsregnskab (14) og den konsoliderede beretning om den økonomiske forvaltning af 8., 9. og 10. EUF (15). Revisionen omfattede et passende udvalg af revisionshandlinger, hvis sigte det var på grundlag af test at efterprøve dokumentationen for beløbene og oplysningerne i regnskabet. Den omfattede en vurdering af de anvendte regnskabsprincipper, af væsentlige skøn foretaget af ledelsen og af den samlede opstilling af det konsoliderede regnskab.

| 12. | Rettens overordnede revisionsprincipper og -metode for så vidt angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed beskrives i del 2 i bilag 1.1 til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009. Bemærkningerne om EUF-transaktionernes formelle rigtighed i revisionserklæringens punkt VIII-X er baseret på følgende elementer:






  a) | substansrevision af en repræsentativ statistisk stikprøve på 220 poster svarende til 50 finansielle og specifikke forpligtelser og 170 mellemliggende og endelige betalinger afholdt af EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne. Hvor det var nødvendigt, aflagde Retten besøg på stedet hos gennemførelsesorganisationerne og de endelige modtagere for at efterprøve de underliggende betalinger, der var anmeldt i finansielle rapporter eller omkostningsopgørelser |
| --- | --- | --- |

12.

Rettens overordnede revisionsprincipper og -metode for så vidt angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed beskrives i del 2 i bilag 1.1 til kapitel 1 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009. Bemærkningerne om EUF-transaktionernes formelle rigtighed i revisionserklæringens punkt VIII-X er baseret på følgende elementer:

a)

substansrevision af en repræsentativ statistisk stikprøve på 220 poster svarende til 50 finansielle og specifikke forpligtelser og 170 mellemliggende og endelige betalinger afholdt af EuropeAids centrale tjenestegrene og delegationerne. Hvor det var nødvendigt, aflagde Retten besøg på stedet hos gennemførelsesorganisationerne og de endelige modtagere for at efterprøve de underliggende betalinger, der var anmeldt i finansielle rapporter eller omkostningsopgørelser

| b) | en vurdering af effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne. Denne vurdering omfattede følgende elementer:






  i) | de anvisningsberettigedes, inklusive de nationale anvisningsberettigedes, forudgående kontrol af kontrakter og betalinger |
| --- | --- | --- |

b)

en vurdering af effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i EuropeAids centrale tjenestegrene og i delegationerne. Denne vurdering omfattede følgende elementer:

i)

de anvisningsberettigedes, inklusive de nationale anvisningsberettigedes, forudgående kontrol af kontrakter og betalinger

| ii) | overvågning og tilsyn |
| --- | --- |

ii)

overvågning og tilsyn

| iii) | eksterne revisioner |
| --- | --- |

iii)

eksterne revisioner

| iv) | intern revision |
| --- | --- |

iv)

intern revision

| c) | en oversigt over opfølgningen af tidligere bemærkninger vises i
  bilag 4
  . |
| --- | --- |

c)

en oversigt over opfølgningen af tidligere bemærkninger vises i
  bilag 4
  .

Regnskabernes rigtighed

| 13. | Retten konkluderer, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

13.

Retten konkluderer, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt.

| 14. | EUF's årsregnskab for 2009 er det første regnskab, der er opstillet ved hjælp af det nye regnskabssystem ABAC FED, der bygger på periodiseringsprincippet (samme system som det, der anvendes til Den Europæiske Unions almindelige budget). Det blev taget i brug i februar 2009, efter at den vellykkede overgang fra det tidligere kasseregnskabssystem (OLAS) var gennemført. Det nye system egner sig bedre til opgørelse efter periodiseringsprincippet, idet det for eksempel betyder, at der skal foretages færre justeringer for at kunne opstille periodiserede regnskaber pr. regnskabsårets udgang. ABAC FED har således styrket regnskabsmiljøet. |
| --- | --- |

14.

EUF's årsregnskab for 2009 er det første regnskab, der er opstillet ved hjælp af det nye regnskabssystem ABAC FED, der bygger på periodiseringsprincippet (samme system som det, der anvendes til Den Europæiske Unions almindelige budget). Det blev taget i brug i februar 2009, efter at den vellykkede overgang fra det tidligere kasseregnskabssystem (OLAS) var gennemført. Det nye system egner sig bedre til opgørelse efter periodiseringsprincippet, idet det for eksempel betyder, at der skal foretages færre justeringer for at kunne opstille periodiserede regnskaber pr. regnskabsårets udgang. ABAC FED har således styrket regnskabsmiljøet.

| 15. | EuropeAids efterfølgende kontroller afslørede en stigende frekvens af indkodningsfejl (16). Selv om Rettens revision af årsregnskabet ikke afslørede, at disse fejl gav anledning til væsentlige fejl, giver de alligevel anledning til bekymring, da de kan indvirke på nøjagtigheden af de data, der anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, navnlig i forbindelse med periodeafgrænsningen, cut-off, ved regnskabsårets udgang. |
| --- | --- |

15.

EuropeAids efterfølgende kontroller afslørede en stigende frekvens af indkodningsfejl (16). Selv om Rettens revision af årsregnskabet ikke afslørede, at disse fejl gav anledning til væsentlige fejl, giver de alligevel anledning til bekymring, da de kan indvirke på nøjagtigheden af de data, der anvendes ved opstillingen af årsregnskaberne, navnlig i forbindelse med periodeafgrænsningen, cut-off, ved regnskabsårets udgang.

| 15. | I nogle tilfælde kan migrationen til det nye it-system for projektforvaltning have forårsaget fejl ved indkodningen af datoer. EuropeAid har afholdt en lang række uddannelseskurser i delegationerne og i hovedsædet for at forbedre brugen af systemet.

  Ved udgangen af 2009 oprettede EuropeAids centrale tjenester desuden en afdeling, der skal overvåge kvaliteten af de oplysninger, der indkodes i CRIS, hvilket forventes ydereligere at forbedre rigtigheden af de data, der anvendes til at opstille årsregnskaberne.


  Som Retten påpeger, havde dette ingen væsentlig indvirkning på årsregnskaberne. |
| --- | --- |

15.

Ved udgangen af 2009 oprettede EuropeAids centrale tjenester desuden en afdeling, der skal overvåge kvaliteten af de oplysninger, der indkodes i CRIS, hvilket forventes ydereligere at forbedre rigtigheden af de data, der anvendes til at opstille årsregnskaberne.

Som Retten påpeger, havde dette ingen væsentlig indvirkning på årsregnskaberne.

| 16. | Som Kommissionen bebudede i sit svar til Revisionsrettens årsberetning om EUF for 2008 (17), har den forbedret den metode, den anvender til at foretage skøn over indsendelsen af fakturaer. Revisionen bekræftede, at denne metode blev anvendt korrekt, og Retten fandt, at beløbet for skyldige omkostninger var opført i årsregnskabet uden væsentlige fejl. |
| --- | --- |

16.

Som Kommissionen bebudede i sit svar til Revisionsrettens årsberetning om EUF for 2008 (17), har den forbedret den metode, den anvender til at foretage skøn over indsendelsen af fakturaer. Revisionen bekræftede, at denne metode blev anvendt korrekt, og Retten fandt, at beløbet for skyldige omkostninger var opført i årsregnskabet uden væsentlige fejl.

| 17. | Note 2.2 til årsregnskabet om beløbet for modtagne garantier vedrørende forfinansiering anfører et beløb på 413,6 millioner euro ved udgangen af 2009. Retten konkluderer, at dette beløb var ansat 82,3 millioner euro, eller 19,9 %, for lavt. |
| --- | --- |

17.

Note 2.2 til årsregnskabet om beløbet for modtagne garantier vedrørende forfinansiering anfører et beløb på 413,6 millioner euro ved udgangen af 2009. Retten konkluderer, at dette beløb var ansat 82,3 millioner euro, eller 19,9 %, for lavt.

| 17. | Kommissionen noterer sig denne iagttagelse, og den anvisningsberettigede har registreret de nødvendige korrektioner i 2010.

  Kommissionen bemærker, at Retten fandt en enkelt fejl på 3,5 mio. EUR i forbindelse med en stikprøve på 39 kontrakter, som blev ekstrapoleret. |
| --- | --- |

17.

Kommissionen bemærker, at Retten fandt en enkelt fejl på 3,5 mio. EUR i forbindelse med en stikprøve på 39 kontrakter, som blev ekstrapoleret.

| 18. | Beløbet for garantitilbageholdelser var ifølge note 5.1 til årsregnskabet 186,2 millioner euro ved udgangen af 2009. Retten konkluderer, at dette beløb var ansat 58,4 millioner euro, eller 31,4 %, for højt. |
| --- | --- |

18.

Beløbet for garantitilbageholdelser var ifølge note 5.1 til årsregnskabet 186,2 millioner euro ved udgangen af 2009. Retten konkluderer, at dette beløb var ansat 58,4 millioner euro, eller 31,4 %, for højt.

| 18. | Kommissionen noterer sig, at Retten fandt en enkelt fejl på 3,5 mio. EUR i forbindelse med en stikprøve på 39 kontrakter, som blev ekstrapoleret. |
| --- | --- |

18.

Transaktionernes formelle rigtighed

| 19. | En oversigt over resultaterne af testen af transaktionerne vises i
  bilag 1
  . |
| --- | --- |

19.

En oversigt over resultaterne af testen af transaktionerne vises i
  bilag 1
  .

Indtægter

| 20. | Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste ingen væsentlig fejlforekomst. |
| --- | --- |

20.

Rettens revision af indtægtstransaktionerne viste ingen væsentlig fejlforekomst.

Forpligtelser

| 21. | Rettens revision viste, at forpligtelserne ikke var behæftet med væsentlige fejl, men at der var en væsentlig forekomst af ikke kvantificerbare fejl. De fejl, der blev afsløret, vedrørte overholdelse af udbudsbestemmelserne, de lovbestemte frister for underskrivelse af kontrakter og bestemmelserne om obligatoriske garantier. Vedrørende forpligtelser til budgetstøtte konstaterede Retten, at EuropeAid i forbindelse med Kommissionens »dynamiske fortolkning« (18) formaliseret og velstruktureret påviste, at kravene i Cotonouaftalen var overholdt. |
| --- | --- |

21.

Rettens revision viste, at forpligtelserne ikke var behæftet med væsentlige fejl, men at der var en væsentlig forekomst af ikke kvantificerbare fejl. De fejl, der blev afsløret, vedrørte overholdelse af udbudsbestemmelserne, de lovbestemte frister for underskrivelse af kontrakter og bestemmelserne om obligatoriske garantier. Vedrørende forpligtelser til budgetstøtte konstaterede Retten, at EuropeAid i forbindelse med Kommissionens »dynamiske fortolkning« (18) formaliseret og velstruktureret påviste, at kravene i Cotonouaftalen var overholdt.

| 21. | Kommissionen ønsker at understrege, at der ikke blev foretaget udbetalinger uden dækning via finansielle garantier. Kommissionen glæder sig over, at Retten fandt, at betingelserne for tildeling af budgetstøtte blev demonstreret på en formel og struktureret måde. |
| --- | --- |

21.

Betalinger

| 22. | Rettens revision af betalingerne viste ingen væsentlig fejlforekomst (19). Den afslørede dog en række fejl, som analyseres i punkt 23-25. |
| --- | --- |

22.

Rettens revision af betalingerne viste ingen væsentlig fejlforekomst (19). Den afslørede dog en række fejl, som analyseres i punkt 23-25.

Projektbetalinger

| 23. | De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, er navnlig af følgende typer:






  a) | nøjagtighed: regnefejl |
| --- | --- | --- |

23.

De kvantificerbare fejl, Retten konstaterede, er navnlig af følgende typer:

a)

nøjagtighed: regnefejl

| b) | fejl med hensyn til forekomst: der mangler fakturaer eller andre bilag vedrørende tjenesteydelser eller leverancer |
| --- | --- |

b)

fejl med hensyn til forekomst: der mangler fakturaer eller andre bilag vedrørende tjenesteydelser eller leverancer

| c) | støtteberettigelse: udgifter, som var påløbet uden for gennemførelsesperioden, eller som vedrørte poster, der ikke var nævnt i kontrakten, uretmæssig betaling af moms eller manglende pålæggelse af obligatoriske sanktioner. |
| --- | --- |

c)

støtteberettigelse: udgifter, som var påløbet uden for gennemførelsesperioden, eller som vedrørte poster, der ikke var nævnt i kontrakten, uretmæssig betaling af moms eller manglende pålæggelse af obligatoriske sanktioner.

| 24. | De ikke kvantificerbare fejl bestod navnlig i, at de gældende regler om bankgarantier, som kan få finansiel indvirkning, hvis kontrahenten erklæres insolvent, ikke var overholdt, og at godtgørelse af forskud fra kontrahenter ikke var beregnet korrekt. |
| --- | --- |

24.

De ikke kvantificerbare fejl bestod navnlig i, at de gældende regler om bankgarantier, som kan få finansiel indvirkning, hvis kontrahenten erklæres insolvent, ikke var overholdt, og at godtgørelse af forskud fra kontrahenter ikke var beregnet korrekt.

| 24. | Kommissionen ønsker at påpege, at alle fejl i beregningen af tilbagebetaling af forskud blev berigtiget inden kontraktens udløb. |
| --- | --- |

24.

Budgetstøtte

| 25. | Rettens revision viste, at budgetstøttebetalingerne var behæftet med mange ikke kvantificerbare fejl, som skyldtes, at det ikke formaliseret og velstruktureret var påvist, at betingelserne for betalingen var opfyldt. Den væsentligste forklaring var, at delegationernes rapporter om vurderingen af forvaltningen af de offentlige finanser ikke beskrev de kriterier, som fremskridt skulle bedømmes i forhold til (dvs. de foranstaltninger, der skulle træffes, og de resultater, der skulle nås i den pågældende periode), de fremskridt, der var gjort, og årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke var gennemført efter modtagerregeringens plan. Sådanne fejl indvirkede dog navnlig på de betalinger, der var afholdt i henhold til finansieringsaftalerne under 9. EUF (som ikke afstak klare rammer for vurderingen) og den supplerende budgetstøtte, der ydes over sårbarheds-FLEX-mekanismen og rammebevilling B (nødhjælp), der skal kompensere for den sociale og økonomiske effekt af den globale finanskrise og de stærkt stigende fødevarepriser. Bortset fra i ét tilfælde var de betalinger, der var afholdt i henhold til finansieringsaftalerne under 10. EUF, ikke behæftet med sådanne fejl (jf. punkt 32). |
| --- | --- |

25.

Rettens revision viste, at budgetstøttebetalingerne var behæftet med mange ikke kvantificerbare fejl, som skyldtes, at det ikke formaliseret og velstruktureret var påvist, at betingelserne for betalingen var opfyldt. Den væsentligste forklaring var, at delegationernes rapporter om vurderingen af forvaltningen af de offentlige finanser ikke beskrev de kriterier, som fremskridt skulle bedømmes i forhold til (dvs. de foranstaltninger, der skulle træffes, og de resultater, der skulle nås i den pågældende periode), de fremskridt, der var gjort, og årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke var gennemført efter modtagerregeringens plan. Sådanne fejl indvirkede dog navnlig på de betalinger, der var afholdt i henhold til finansieringsaftalerne under 9. EUF (som ikke afstak klare rammer for vurderingen) og den supplerende budgetstøtte, der ydes over sårbarheds-FLEX-mekanismen og rammebevilling B (nødhjælp), der skal kompensere for den sociale og økonomiske effekt af den globale finanskrise og de stærkt stigende fødevarepriser. Bortset fra i ét tilfælde var de betalinger, der var afholdt i henhold til finansieringsaftalerne under 10. EUF, ikke behæftet med sådanne fejl (jf. punkt 32).

| 25. | Kommissionen glæder sig over, at Retten fandt, at der inden for rammerne af den 10. EUF kan iagttages en væsentlig forbedring, når det drejer sig om at vise, at et projekt er støtteberettiget. Dette skyldes de klarere rammer for vurderingen heraf, som nu anvendes rutinemæssigt.

  For at støtte denne forbedring og fjerne sådanne fejl erkender Kommissionen, at der er behov for yderligere at styrke den strukturerede fremgangsmåde, der anvendes til at demonstrere fremskridtene i forbindelse med forvaltningen af offentlige finanser. Kommissionen har derfor udarbejdet ændrede rammer for at gøre fremskridt med hensyn til overvågning og rapportering i forbindelse med forvaltningen af offentlige finanser, hvor der fokuseres på de resultater, der opnås, i forhold til de grundlæggende forventninger. Det reviderede format blev færdigudarbejdet i juni 2010, og landerapporter, i forbindelse med hvilke den ændrede fremgangsmåde anvendes, vil udgøre grundlaget for vurderingen af støtteberettigelsen i forbindelse med udbetalinger i resten af 2010 og fremover. Kommissionen forventer på den baggrund at kunne fremvise fortsatte forbedringer, hvad angår ikke-kvantificerbare fejl i forbindelse med dette spørgsmål i fremtidige DAS-revisioner.


  Hvad angår de instrumenter til nødsituationer, der henvises til (sårbarheds-FLEX-mekanismen og rammebevilling B) har Kommissionen været streng ved vurderingen af støtteberettigelsen, således som det ses ud af det antal programmer, hvor der ikke blev foretaget udbetalinger. |
| --- | --- |

25.

For at støtte denne forbedring og fjerne sådanne fejl erkender Kommissionen, at der er behov for yderligere at styrke den strukturerede fremgangsmåde, der anvendes til at demonstrere fremskridtene i forbindelse med forvaltningen af offentlige finanser. Kommissionen har derfor udarbejdet ændrede rammer for at gøre fremskridt med hensyn til overvågning og rapportering i forbindelse med forvaltningen af offentlige finanser, hvor der fokuseres på de resultater, der opnås, i forhold til de grundlæggende forventninger. Det reviderede format blev færdigudarbejdet i juni 2010, og landerapporter, i forbindelse med hvilke den ændrede fremgangsmåde anvendes, vil udgøre grundlaget for vurderingen af støtteberettigelsen i forbindelse med udbetalinger i resten af 2010 og fremover. Kommissionen forventer på den baggrund at kunne fremvise fortsatte forbedringer, hvad angår ikke-kvantificerbare fejl i forbindelse med dette spørgsmål i fremtidige DAS-revisioner.

Hvad angår de instrumenter til nødsituationer, der henvises til (sårbarheds-FLEX-mekanismen og rammebevilling B) har Kommissionen været streng ved vurderingen af støtteberettigelsen, således som det ses ud af det antal programmer, hvor der ikke blev foretaget udbetalinger.

Systemernes effektivitet

| 26. | En oversigt over resultaterne af undersøgelsen af systemerne gives i
  bilag 2
  . |
| --- | --- |

26.

En oversigt over resultaterne af undersøgelsen af systemerne gives i
  bilag 2
  .

| 27. | Som nævnt i punkt 3 har EuropeAid til opgave at implementere hovedparten af de instrumenter vedrørende bistand til tredjelande (20), der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget og EUF. Medmindre andet er anført, vedrører Rettens bemærkninger om både overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om pålideligheden af generaldirektørens årlige aktivitetsrapport og erklæring derfor hele EuropeAids ansvarsområde. |
| --- | --- |

27.

Som nævnt i punkt 3 har EuropeAid til opgave at implementere hovedparten af de instrumenter vedrørende bistand til tredjelande (20), der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget og EUF. Medmindre andet er anført, vedrører Rettens bemærkninger om både overvågnings- og kontrolsystemernes effektivitet og om pålideligheden af generaldirektørens årlige aktivitetsrapport og erklæring derfor hele EuropeAids ansvarsområde.

| 28. | Rettens samlede vurdering er, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive. |
| --- | --- |

28.

Rettens samlede vurdering er, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive.

| 28. | EuropeAid har udformet sine kontrolforanstaltninger på en sådan måde, at de dækker dets flerårlige projekters livscyklus. EuropeAid finder, at disse overvågnings- og kontrolsystemer er effektive, og at de er blevet væsentligt forbedret fra år til år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt regelmæssige udbetalinger, således som Retten har fundet i sin stikprøve. De henstillinger, som Retten er kommet med i de senere år, er blevet fulgt, og Retten har anerkendt mange af disse forbedringer, hvilket har medført, at betydelige elementer af de vigtigste kontrolsystemer er blevet vurderet til at være »effektive«. |
| --- | --- |

28.

Forudgående kontrol

EuropeAids centrale tjenestegrene

| 29. | Retten vurderede, at de forudgående kontroller, som de anvisningsberettigede i EuropeAids centrale tjenestegrene udførte, var effektive. |
| --- | --- |

29.

Retten vurderede, at de forudgående kontroller, som de anvisningsberettigede i EuropeAids centrale tjenestegrene udførte, var effektive.

Delegationerne

| 30. | Retten vurderede, at de forudgående kontroller, som de anvisningsberettigede i delegationerne udførte, var delvis effektive med hensyn til at påvise og korrigere fejl. |
| --- | --- |

30.

Retten vurderede, at de forudgående kontroller, som de anvisningsberettigede i delegationerne udførte, var delvis effektive med hensyn til at påvise og korrigere fejl.

| 30. | Kommissionen sørger for løbende uddannelse af personalet i hovedsædet og i delegationerne inden for rammerne af et omfattende uddannelsesprogram, der er skræddersyet til behovene i forbindelse med forvaltningen af bistanden til tredjelande. |
| --- | --- |

30.

| 31. | For så vidt angår projektbetalingerne konstaterede Retten svagheder ved de kontroller, der udføres i relation til udgifternes støtteberettigelse, ved beregningen af de anmeldte beløb og med hensyn til adgangen til de fornødne bilag. |
| --- | --- |

31.

For så vidt angår projektbetalingerne konstaterede Retten svagheder ved de kontroller, der udføres i relation til udgifternes støtteberettigelse, ved beregningen af de anmeldte beløb og med hensyn til adgangen til de fornødne bilag.

| 32. | Med hensyn til budgetstøtte bekræftede revisionen den forbedring, Retten nævnte i årsberetningen om EUF for 2008 (21). 10. EUF's finansieringsaftaler giver klarere rammer for vurderingen af de generelle betingelser for støtteberettigelse. For så vidt angår støtteberettigelseskriteriet i relation til forvaltning af de offentlige finanser, henviser finansieringsaftalerne til de vurderingsordninger, regeringerne, Kommissionen og andre donorer er blevet enige om. De omfatter rammer for resultatvurdering, som skal anvendes i forbindelse med den fælles årlige gennemgang af budgetstøtten. Anvendelse af sådanne rammer ved fastsættelsen af, hvilke prioriterede mål, tidsplaner og informationskilder der skal bruges, gør det nemmere at foretage en formaliseret og velstruktureret vurdering af de opnåede fremskridt og gør dermed udbetalingsafgørelserne mere gennemsigtige. De specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede udbetalinger af variable trancher, er dog i mange tilfælde ikke klare nok for så vidt angår målværdier for indikatorerne, verifikationskilder og beregningsmetoder, og det kan indvirke på udbetalingsafgørelsernes gennemsigtighed. |
| --- | --- |

32.

Med hensyn til budgetstøtte bekræftede revisionen den forbedring, Retten nævnte i årsberetningen om EUF for 2008 (21). 10. EUF's finansieringsaftaler giver klarere rammer for vurderingen af de generelle betingelser for støtteberettigelse. For så vidt angår støtteberettigelseskriteriet i relation til forvaltning af de offentlige finanser, henviser finansieringsaftalerne til de vurderingsordninger, regeringerne, Kommissionen og andre donorer er blevet enige om. De omfatter rammer for resultatvurdering, som skal anvendes i forbindelse med den fælles årlige gennemgang af budgetstøtten. Anvendelse af sådanne rammer ved fastsættelsen af, hvilke prioriterede mål, tidsplaner og informationskilder der skal bruges, gør det nemmere at foretage en formaliseret og velstruktureret vurdering af de opnåede fremskridt og gør dermed udbetalingsafgørelserne mere gennemsigtige. De specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede udbetalinger af variable trancher, er dog i mange tilfælde ikke klare nok for så vidt angår målværdier for indikatorerne, verifikationskilder og beregningsmetoder, og det kan indvirke på udbetalingsafgørelsernes gennemsigtighed.

| 32. | Kommissionen glæder sig over, at Retten anerkender, at der er sket en vedvarende forbedring, hvad angår hvor tydelige rammerne for vurderingen af generelle betingelse for støtteberettigelse er.

  Kommissionen anerkender betydningen af at sikre lige så tydelige særlige betingelser for udbetalinger og resultatbaserede udbetalinger. Kommissionen tilstræber, når det er relevant, formelt at tage Rettens specifikke iagttagelser i den forbindelse ad notam ved at ændre de respektive finansieringsaftaler. Samtidig tillægges spørgsmålet større opmærksomhed i forbindelse med EuropeAids peer review-proces (kvalitetsstøttegruppen) med henblik på nye programmer. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen anerkender betydningen af at sikre lige så tydelige særlige betingelser for udbetalinger og resultatbaserede udbetalinger. Kommissionen tilstræber, når det er relevant, formelt at tage Rettens specifikke iagttagelser i den forbindelse ad notam ved at ændre de respektive finansieringsaftaler. Samtidig tillægges spørgsmålet større opmærksomhed i forbindelse med EuropeAids peer review-proces (kvalitetsstøttegruppen) med henblik på nye programmer.

| 33. | En anden forbedring, Retten noterede sig i 2009, var, at Kommissionen har indført en ny vejledning om budgetstøtte til svagt funderede stater, som indeholder et krav om, at en række meget grundlæggende elementer med hensyn til systemerne til forvaltning af de offentlige finanser skal være til stede, før der kan ydes budgetstøtte. Kommissionen har også oprettet et modificeret finansielt kredsløb med en mere logisk rækkefølge af de finansielle og operationelle kontroller, der skal udføres, før betalingerne kan godkendes. |
| --- | --- |

33.

En anden forbedring, Retten noterede sig i 2009, var, at Kommissionen har indført en ny vejledning om budgetstøtte til svagt funderede stater, som indeholder et krav om, at en række meget grundlæggende elementer med hensyn til systemerne til forvaltning af de offentlige finanser skal være til stede, før der kan ydes budgetstøtte. Kommissionen har også oprettet et modificeret finansielt kredsløb med en mere logisk rækkefølge af de finansielle og operationelle kontroller, der skal udføres, før betalingerne kan godkendes.

| 33. | Kommissionen glæder sig over, at Retten anerkender disse to væsentlige bidrag til at sikre, at budgetstøtten ydes på en mere struktureret og formaliseret måde. |
| --- | --- |

33.

Overvågning og tilsyn

Delegationerne

| 34. | Retten vurderede, at delegationernes overvågning og tilsyn var delvis effektive. |
| --- | --- |

34.

Retten vurderede, at delegationernes overvågning og tilsyn var delvis effektive.

| 35. | Som i de foregående år konstaterede Retten, at den manglende kapacitet hos de fleste af de nationale anvisningsberettigede (NAO) i modtagerlandene havde medført ringe dokumenterede og ineffektive kontroller. Delegationerne yder ofte faglig bistand for at styrke kapaciteten, men i mange tilfælde med begrænsede resultater, enten fordi de nationale anvisningsberettigede ikke udfører deres opgaver hensigtsmæssigt, eller på grund af ressourcemæssige begrænsninger eller stor personaleudskiftning. |
| --- | --- |

35.

Som i de foregående år konstaterede Retten, at den manglende kapacitet hos de fleste af de nationale anvisningsberettigede (NAO) i modtagerlandene havde medført ringe dokumenterede og ineffektive kontroller. Delegationerne yder ofte faglig bistand for at styrke kapaciteten, men i mange tilfælde med begrænsede resultater, enten fordi de nationale anvisningsberettigede ikke udfører deres opgaver hensigtsmæssigt, eller på grund af ressourcemæssige begrænsninger eller stor personaleudskiftning.

| 35. | Ud over den støtte og tekniske bistand, som delegationerne yder til de nationale anvisningsberettigede, gennemfører EuropeAid hvert år en lang række uddannelseskurser for personalet i de anvisningsberettigedes kontorer og specialiserede ministerier. På EuropeAids websted findes der også omfattende oplysninger om procedurerne. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Rettens revision viste også, at der var mangler i de finansielle procedurer og kontroller, som gennemførelsesorganisationerne og de tilsynsførende havde fastlagt:






  a) | Kontrollen af udgifternes støtteberettigelse var svag, arkiveringen og beskyttelsen af bilagene var utilstrækkelig, regnskabskontrollen var svag og sikrede ikke, at udgifterne blev registreret og rapporteret korrekt, eller forhindrede ikke, at der opstod regnefejl. |
| --- | --- | --- |

36.

Rettens revision viste også, at der var mangler i de finansielle procedurer og kontroller, som gennemførelsesorganisationerne og de tilsynsførende havde fastlagt:

a)

Kontrollen af udgifternes støtteberettigelse var svag, arkiveringen og beskyttelsen af bilagene var utilstrækkelig, regnskabskontrollen var svag og sikrede ikke, at udgifterne blev registreret og rapporteret korrekt, eller forhindrede ikke, at der opstod regnefejl.

| b) | I forbindelse med en række bygge- og anlægskontrakter var den tilsynsførendes kontrol af kontrahenternes fakturaer utilstrækkelig. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med en række bygge- og anlægskontrakter var den tilsynsførendes kontrol af kontrahenternes fakturaer utilstrækkelig.

| 36. | Kommissionen bemærker, at de kontrolredskaber og -procedurer, der blev indført i de senere år, har båret frugt. Den lover dog at fortsætte sin indsats med at uddanne personale og videreformidle oplysninger om forvaltnings- og kontrolredskaber.







  a) | Kommissionen forventer, at sættet af værktøjer til finansiel forvaltning til støttemodtagerne vil blive stillet til rådighed ved udgangen af 2010. Hovedformålet med værktøjssættet til finansiel forvaltning er at give en grundlæggende praktisk vejledning i et brugervenligt format for at bistå støttemodtagerne med at opfylde reglerne for finansiel forvaltning for EU-finansieret bistand til tredjelande. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Kommissionen forventer, at sættet af værktøjer til finansiel forvaltning til støttemodtagerne vil blive stillet til rådighed ved udgangen af 2010. Hovedformålet med værktøjssættet til finansiel forvaltning er at give en grundlæggende praktisk vejledning i et brugervenligt format for at bistå støttemodtagerne med at opfylde reglerne for finansiel forvaltning for EU-finansieret bistand til tredjelande.

| 37. | Delegationerne var generelt klar over disse svagheder og havde kun i begrænset omfang forladt sig på kontrollerne, idet de f.eks. havde genudført en række kontroller, krævet at der udføres obligatoriske revisioner baseret på risikoanalyse eller udgiftskontrol, før projekterne afsluttes finansielt, eller havde rekvireret tekniske audit af løbende bygge- og anlægskontrakter. Delegationerne er imidlertid underlagt ressourcemæssige begrænsninger, hvilket ofte begrænser deres kapacitet til at udføre en række opgaver, som f.eks. at overvåge projekterne på stedet samt gennemføre uddannelsesaktiviteter og yde støtte til projektforvaltningen. |
| --- | --- |

37.

Delegationerne var generelt klar over disse svagheder og havde kun i begrænset omfang forladt sig på kontrollerne, idet de f.eks. havde genudført en række kontroller, krævet at der udføres obligatoriske revisioner baseret på risikoanalyse eller udgiftskontrol, før projekterne afsluttes finansielt, eller havde rekvireret tekniske audit af løbende bygge- og anlægskontrakter. Delegationerne er imidlertid underlagt ressourcemæssige begrænsninger, hvilket ofte begrænser deres kapacitet til at udføre en række opgaver, som f.eks. at overvåge projekterne på stedet samt gennemføre uddannelsesaktiviteter og yde støtte til projektforvaltningen.

| 37. | Delegationerne gennemfører en lang række supplerende kontroller for at kompensere for svaghederne hos de nationale anvisningsberettigede. |
| --- | --- |

37.

EuropeAids centrale tjenestegrene

| 38. | Retten vurderede, at EuropeAids centrale tjenestegrenes overvågning og tilsyn var effektive. |
| --- | --- |

38.

Retten vurderede, at EuropeAids centrale tjenestegrenes overvågning og tilsyn var effektive.

| 39. | De revisioner, der udføres i henhold til rammekontraktaftalen, giver værdifulde oplysninger om de svagheder, der indvirker på projekternes kontrolsystemer, og om omfanget og arten af udgifter, som potentielt ikke er støtteberettigede. EuropeAids centrale tjenestegrene analyserer disse resultater årligt og følger op på tilbagevendende konstateringer sammen med gennemførelsesorganisationerne. Der er tale om manglende eller utilstrækkelig dokumentation og anvendelse af ukorrekte indkøbsprocedurer. EuropeAids centrale tjenestegrene er i færd med at udvikle et sæt værktøjer til finansiel forvaltning, som skal bruges til at fjerne årsagerne til fejlene, idet det skal give disse gennemførelsesorganisationer større kendskab til og forståelse af reglerne for finansiel forvaltning. I 2009 aflagde EuropeAids centrale tjenestegrene 14 kontrolbesøg. Desuden aflagde de geografiske direktorater selv besøg i delegationerne på eget initiativ. Dette resulterede i nyttig uddannelse og støtte samt relevante anbefalinger til forbedring af den interne kontrol i disse delegationer. |
| --- | --- |

39.

De revisioner, der udføres i henhold til rammekontraktaftalen, giver værdifulde oplysninger om de svagheder, der indvirker på projekternes kontrolsystemer, og om omfanget og arten af udgifter, som potentielt ikke er støtteberettigede. EuropeAids centrale tjenestegrene analyserer disse resultater årligt og følger op på tilbagevendende konstateringer sammen med gennemførelsesorganisationerne. Der er tale om manglende eller utilstrækkelig dokumentation og anvendelse af ukorrekte indkøbsprocedurer. EuropeAids centrale tjenestegrene er i færd med at udvikle et sæt værktøjer til finansiel forvaltning, som skal bruges til at fjerne årsagerne til fejlene, idet det skal give disse gennemførelsesorganisationer større kendskab til og forståelse af reglerne for finansiel forvaltning. I 2009 aflagde EuropeAids centrale tjenestegrene 14 kontrolbesøg. Desuden aflagde de geografiske direktorater selv besøg i delegationerne på eget initiativ. Dette resulterede i nyttig uddannelse og støtte samt relevante anbefalinger til forbedring af den interne kontrol i disse delegationer.

| 39. | Kommissionen er tilfreds med, at Retten anerkender de foranstaltninger, som EuropeAid har truffet ved at følge op på revisioner og gennemføre overvågning. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Af EuropeAids centrale tjenestegrenes analyse af delegationernes halvårlige rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande fremgår det, at stor personaleudskiftning og vanskeligheder ved at finde personale med den nødvendige ekspertise, især til svagt funderede lande, var de mest almindelige hindringer for, at bistanden kunne implementeres effektivt. Omfanget af ubesatte stillinger i delegationerne indgår i EuropeAids risikoregister som en kritisk risiko i 2010. |
| --- | --- |

40.

Af EuropeAids centrale tjenestegrenes analyse af delegationernes halvårlige rapporter om forvaltningen af bistanden til tredjelande fremgår det, at stor personaleudskiftning og vanskeligheder ved at finde personale med den nødvendige ekspertise, især til svagt funderede lande, var de mest almindelige hindringer for, at bistanden kunne implementeres effektivt. Omfanget af ubesatte stillinger i delegationerne indgår i EuropeAids risikoregister som en kritisk risiko i 2010.

| 40. | I en situation med ansættelsesstop i Kommissionen frem til 2013 søger EuropeAid at løse personaleproblemer i delegationen ved hjælp af en aktiv personalepolitik inden for rammerne af EuropeAids kompetence. Problemet med ledige stillinger berører hovedsageligt kontraktansatte; det er ikke et spørgsmål om stor udskiftning som sådan, men snarere om at finde personale med passende ekspertise. Personaleudvælgelsen, der tidligere blev forvaltet af hovedsædet, er nu blevet uddelegeret til lederne af delegationerne for derved at afkorte den langvarige procedure. Samtidig fortsætter EuropeAid med regelmæssigt at anmode om nye reserveliste med et passende antal kandidater, som gør det muligt at rekruttere til alle profiler og for hver landekategori. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EuropeAids centrale tjenestegrene overvåger overensstemmelsesspørgsmål ved hjælp af transaktionsbaserede efterfølgende kontroller. I 2009 besluttede de at udvide omfanget af disse kontroller, så de fra 2010 også omfatter overensstemmelse med finansieringsaftaler og kontraktprocedurer. EuropeAid agter desuden at udføre en samlet revision af metoden i 2010 for at undersøge, på hvilke måder sådanne kontroller kan gøres endnu mere relevante og effektive, for så vidt angår undersøgelsen af de underliggende transaktioners formelle rigtighed og kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontroller. |
| --- | --- |

41.

EuropeAids centrale tjenestegrene overvåger overensstemmelsesspørgsmål ved hjælp af transaktionsbaserede efterfølgende kontroller. I 2009 besluttede de at udvide omfanget af disse kontroller, så de fra 2010 også omfatter overensstemmelse med finansieringsaftaler og kontraktprocedurer. EuropeAid agter desuden at udføre en samlet revision af metoden i 2010 for at undersøge, på hvilke måder sådanne kontroller kan gøres endnu mere relevante og effektive, for så vidt angår undersøgelsen af de underliggende transaktioners formelle rigtighed og kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontroller.

Eksterne revisioner

| 42. | Retten vurderede, at de eksterne revisioner var effektive for så vidt angår EuropeAids centrale tjenestegrene, og delvis effektive for så vidt angår delegationerne. |
| --- | --- |

42.

Retten vurderede, at de eksterne revisioner var effektive for så vidt angår EuropeAids centrale tjenestegrene, og delvis effektive for så vidt angår delegationerne.

| 43. | Rettens revision viste, at forvaltningen af de eksterne revisioner forbedredes betydeligt i 2009. De årlige revisionsplaner blev udarbejdet på grundlag af velstrukturerede risikovurderinger, der blev udført i overensstemmelse med EuropeAids retningslinjer. Revisionerne blev udført i rette tid, og gennemførelsesgraden for den konsoliderede årlige revisionsplan var bedre end i de foregående år. |
| --- | --- |

43.

Rettens revision viste, at forvaltningen af de eksterne revisioner forbedredes betydeligt i 2009. De årlige revisionsplaner blev udarbejdet på grundlag af velstrukturerede risikovurderinger, der blev udført i overensstemmelse med EuropeAids retningslinjer. Revisionerne blev udført i rette tid, og gennemførelsesgraden for den konsoliderede årlige revisionsplan var bedre end i de foregående år.

| 44. | Det nye mandat, der blev vedtaget i oktober 2007, blev anvendt hensigtsmæssigt og fremmede således en mere standardiseret revisionsmetode. I de tilfælde, Retten gennemgik, var der blevet reageret på revisionskonklusionerne, navnlig for så vidt angår den finansielle korrektion af beløb, der ikke var støtteberettigede, gennem inddrivelse eller reduktion af følgende eller endelige betalinger. Den fulde effekt af det forbedrede mandat kunne dog endnu ikke ses i 2009, fordi mange endelige revisionsberetninger stadig var baseret på det tidligere mandat, som var mindre præcist, navnlig med hensyn til revisionserklæringens formulering. |
| --- | --- |

44.

Det nye mandat, der blev vedtaget i oktober 2007, blev anvendt hensigtsmæssigt og fremmede således en mere standardiseret revisionsmetode. I de tilfælde, Retten gennemgik, var der blevet reageret på revisionskonklusionerne, navnlig for så vidt angår den finansielle korrektion af beløb, der ikke var støtteberettigede, gennem inddrivelse eller reduktion af følgende eller endelige betalinger. Den fulde effekt af det forbedrede mandat kunne dog endnu ikke ses i 2009, fordi mange endelige revisionsberetninger stadig var baseret på det tidligere mandat, som var mindre præcist, navnlig med hensyn til revisionserklæringens formulering.

| 44. | I 2009 blev flere end 95 % af revisionsrapporterne fra rammekontrahenterne indgivet i formatet fra efter 1. oktober 2007 sammenlignet med ca. 40 % i 2008 (se den årlige aktivitetsrapport, fodnote 38 i afsnit 3.1.2.1.2.). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Der er stadig behov for forbedringer på en række områder. Personalemangel begrænser delegationernes kapacitet til at iværksætte revisioner baseret på risikoanalyse, da de obligatoriske revisioner prioriteres højest. Personalemanglen indvirker også negativt på revisionsafslutningens længde hvad der indebærer en risiko for, at ikke støtteberettigede udgifter ikke vil kunne inddrives. |
| --- | --- |

45.

Der er stadig behov for forbedringer på en række områder. Personalemangel begrænser delegationernes kapacitet til at iværksætte revisioner baseret på risikoanalyse, da de obligatoriske revisioner prioriteres højest. Personalemanglen indvirker også negativt på revisionsafslutningens længde hvad der indebærer en risiko for, at ikke støtteberettigede udgifter ikke vil kunne inddrives.

| 45. | Selv om det er rigtigt, at personalemanglen kan have negativ indvirkning på, hvor længe revisionsafslutningen varer, skal langt de fleste revisionsrapporter være indkommet, inden Kommissionen foretager den endelige udbetaling, og risikoen for, at økonomiske midler ikke kan inddrives igen, er derfor meget begrænset.

  I 2009 fortsatte EuropeAid sin indsats på revisionsområdet og gennemførte seks EUF-uddannelseskurser, der omfattede 15 delegationer, og som havde deltagelse af 180 medlemmer af personalet og 220 eksterne medlemmer af personalet (personale fra de anvisningsberettigedes kontorer, ministerier, projektforvaltere, ngo'er og revisionsfirmaer). |
| --- | --- |

45.

I 2009 fortsatte EuropeAid sin indsats på revisionsområdet og gennemførte seks EUF-uddannelseskurser, der omfattede 15 delegationer, og som havde deltagelse af 180 medlemmer af personalet og 220 eksterne medlemmer af personalet (personale fra de anvisningsberettigedes kontorer, ministerier, projektforvaltere, ngo'er og revisionsfirmaer).

| 46. | CRIS Audit har øget EuropeAids kapacitet til at overvåge revisionsaktiviteter samt til at indsamle, analysere og reagere på revisionsresultater og -anbefalinger. Men på trods af påmindelser fra EuropeAids centrale tjenestegrene og ajourførte retningslinjer er det som i de foregående år (22) ikke alle delegationerne, der registrerer samtlige data i rette tid. Det indvirker på pålideligheden af de aggregerede data, der anvendes til ledelsesinformation, f.eks. de revisionserklæringer, der afgives, og procenten af udgifter, der ikke er støtteberettigede. Desuden giver CRIS Audit ikke altid nøjagtige data om omkostningerne forbundet med revisionerne, og systemet er heller ikke udformet til at give oplysning om finansielle korrektioner, der udføres som følge af revisioner. Som følge heraf udnytter EuropeAid endnu ikke fuldt ud potentialet i dette værktøj til navnlig at sikre, at revisionsstrategien er omkostningseffektiv. |
| --- | --- |

46.

CRIS Audit har øget EuropeAids kapacitet til at overvåge revisionsaktiviteter samt til at indsamle, analysere og reagere på revisionsresultater og -anbefalinger. Men på trods af påmindelser fra EuropeAids centrale tjenestegrene og ajourførte retningslinjer er det som i de foregående år (22) ikke alle delegationerne, der registrerer samtlige data i rette tid. Det indvirker på pålideligheden af de aggregerede data, der anvendes til ledelsesinformation, f.eks. de revisionserklæringer, der afgives, og procenten af udgifter, der ikke er støtteberettigede. Desuden giver CRIS Audit ikke altid nøjagtige data om omkostningerne forbundet med revisionerne, og systemet er heller ikke udformet til at give oplysning om finansielle korrektioner, der udføres som følge af revisioner. Som følge heraf udnytter EuropeAid endnu ikke fuldt ud potentialet i dette værktøj til navnlig at sikre, at revisionsstrategien er omkostningseffektiv.

| 46. | Delegationerne mindes regelmæssigt om, at der er behov for at ajourføre CRIS-revisionsposter, herunder revisionsseminarer og -uddannelse. Siden februar 2010 er datoen for undertegnelsen af alle kontrakter om revision (CRIS-kontrakt) automatisk blevet overført til CRIS-revision. Desuden er den nye resultattavle mere fuldstændig og lettere at udfylde, og en revision kan ikke afsluttes, hvis dette felt ikke er udfyldt. Det omfatter revisionserklæringen og størrelsen af ikke-støtteberettigede udgifter. Oplysninger om indtægtsordrer, der udstedes som følge af revisioner, er omfattet af CRIS-indtægtsordermodulet. Visse forbedringer kan anses for at være sket med henblik på konsolidering, men vil kræve yderligere udvikling af it-systemerne. Der foreligger oplysninger om størrelsen af de endelige ikke-støtteberettigede udgifter, der er fundet og korrigeret på tidspunktet for den endelige betaling. I 2009 udgjorde de 0,7 % af værdien af de fakturerede beløb. |
| --- | --- |

46.

Intern revision

| 47. | Retten vurderede, at den interne revision var delvis effektiv. |
| --- | --- |

47.

Retten vurderede, at den interne revision var delvis effektiv.

| 47. | Kommissionen finder, at AIDCO's interne revision trods afbrydelsen af driftskapaciteten i 2009 var effektiv i løbet af det år. Selv om stillingen som leder af IAC-kontoret var ledig fra 1. juli til 15. november, afsluttede kontoret ni opfølgningsrevisioner (sammenlignet med de otte, der var planlagt). Hvad angår nye revisioner, blev der ud af de i 2009 fire planlagte i 2009 indgivet en endelig revisionsrapport og to udkast til revisionsrapporter (svarende til 85 % af en endelig revisionsrapport i henhold til den metode, som IAS anvender). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Den interne revisionsfunktion (IAC) fungerede i overensstemmelse med sit formål: at give generaldirektøren sikkerhed med hensyn til effektiviteten og produktiviteten af risikostyringen samt kontrollen og de interne styringsprocesser. Men dens operationelle kapacitet var alvorligt påvirket af personalemangel, som lå uden for dens kontrol, herunder, at kontorchefen det meste af året ikke var til stede. Af disse årsager kunne IAC ikke fuldt ud gennemføre sin arbejdsplan for 2009. I sin beretning om den anden opfølgningsrevision af valideringen af AIC i EuropeAids selvevaluering nævnte den interne revisionstjeneste (IAS) igen, at det tager meget lang tid for EuropeAids ledelse at følge op på IAC’s anbefalinger. |
| --- | --- |

48.

Den interne revisionsfunktion (IAC) fungerede i overensstemmelse med sit formål: at give generaldirektøren sikkerhed med hensyn til effektiviteten og produktiviteten af risikostyringen samt kontrollen og de interne styringsprocesser. Men dens operationelle kapacitet var alvorligt påvirket af personalemangel, som lå uden for dens kontrol, herunder, at kontorchefen det meste af året ikke var til stede. Af disse årsager kunne IAC ikke fuldt ud gennemføre sin arbejdsplan for 2009. I sin beretning om den anden opfølgningsrevision af valideringen af AIC i EuropeAids selvevaluering nævnte den interne revisionstjeneste (IAS) igen, at det tager meget lang tid for EuropeAids ledelse at følge op på IAC’s anbefalinger.

Pålideligheden af Kommissionens ledelsesudtalelser

| 49. | En oversigt over resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser gives i
  bilag 3
  . |
| --- | --- |

49.

En oversigt over resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser gives i
  bilag 3
  .

| 50. | Den årlige aktivitetsrapport giver et retvisende billede af implementeringen og resultaterne af de forskellige overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført. Den er klar og informativ, navnlig i kraft af sin anvendelse af kvantitative indikatorer. Den fastslår, at EuropeAid — i betragtning af udformningen og resultaterne af sin flerårige kontrolstruktur — ikke mener, at forekomsten af resterende fejl i dets portefølje bør give anledning til et forbehold i generaldirektørens erklæring (23). EuropeAid dokumenterer dog ikke denne påstand. Da der mangler en nøgleindikator for den anslåede finansielle effekt af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført (24), kan EuropeAid ikke dokumentere, at den finansielle indvirkning af mangler og fejl er lavere end de fastsatte væsentlighedskriterier. |
| --- | --- |

50.

Den årlige aktivitetsrapport giver et retvisende billede af implementeringen og resultaterne af de forskellige overvågnings- og kontrolsystemer, der er indført. Den er klar og informativ, navnlig i kraft af sin anvendelse af kvantitative indikatorer. Den fastslår, at EuropeAid — i betragtning af udformningen og resultaterne af sin flerårige kontrolstruktur — ikke mener, at forekomsten af resterende fejl i dets portefølje bør give anledning til et forbehold i generaldirektørens erklæring (23). EuropeAid dokumenterer dog ikke denne påstand. Da der mangler en nøgleindikator for den anslåede finansielle effekt af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført (24), kan EuropeAid ikke dokumentere, at den finansielle indvirkning af mangler og fejl er lavere end de fastsatte væsentlighedskriterier.

| 50. | Kommissionen mener, at de kvalitative og kvantitative indikatorer i de fire byggesten i revisionserklæringen i den årlige aktivitetsrappport understøtter generaldirektørens erklæring. EuropeAid anerkender dog, at der kan gøres mere for at udvikle specifikke indikatorer i forbindelse med de flerårige kontrolrammer, og der blev i 2010 indledt overvejelser om mulige metoder til at vurdere den finansielle effekt af resterende fejl. |
| --- | --- |

50.

| 51. | For så vidt angår regnskabsåret 2009 erklærede generaldirektøren for EuropeAid, at han havde fået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer gav den fornødne garanti for transaktionernes formelle rigtighed. Rettens revision bekræfter ikke denne påstand. Den viste, at EuropeAid’s systemer var delvis effektive, og at betalingerne samlet set var behæftet med væsentlige fejl. Mens de betalinger, EUF havde afholdt, var uden væsentlig fejlforekomst, var de betalinger, EuropeAid havde afholdt over Fællesskabets almindelige budget til eksterne forbindelser og udvikling behæftet med væsentlige fejl (25). Retten mener, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |
| --- | --- |

51.

For så vidt angår regnskabsåret 2009 erklærede generaldirektøren for EuropeAid, at han havde fået rimelig sikkerhed for, at de eksisterende kontrolprocedurer gav den fornødne garanti for transaktionernes formelle rigtighed. Rettens revision bekræfter ikke denne påstand. Den viste, at EuropeAid’s systemer var delvis effektive, og at betalingerne samlet set var behæftet med væsentlige fejl. Mens de betalinger, EUF havde afholdt, var uden væsentlig fejlforekomst, var de betalinger, EuropeAid havde afholdt over Fællesskabets almindelige budget til eksterne forbindelser og udvikling behæftet med væsentlige fejl (25). Retten mener, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

Konklusioner og anbefalinger

| 52. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. Retten skal gøre opmærksom på bemærkningerne i punkt 17 og 18 om beløbene for garantier. |
| --- | --- |

52.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EUF's regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling og af transaktioner og pengestrømme i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. Retten skal gøre opmærksom på bemærkningerne i punkt 17 og 18 om beløbene for garantier.

| 53. | På grundlag af sin revision konkluderer Retten at, for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009:






  a) | var EUF's indtægter uden væsentlige fejlforekomst |
| --- | --- | --- |

53.

På grundlag af sin revision konkluderer Retten at, for så vidt angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009:

a)

var EUF's indtægter uden væsentlige fejlforekomst

| b) | var EUF's forpligtelser uden væsentlige fejl, men behæftet med en væsentlig forekomst af ikke kvantificerbare fejl |
| --- | --- |

b)

var EUF's forpligtelser uden væsentlige fejl, men behæftet med en væsentlig forekomst af ikke kvantificerbare fejl

| c) | var EUF's betalinger uden væsentlige fejl. De var imidlertid behæftet med hyppige ikke kvantificerbare fejl. |
| --- | --- |

c)

var EUF's betalinger uden væsentlige fejl. De var imidlertid behæftet med hyppige ikke kvantificerbare fejl.

| 54. | Som Revisionsretten allerede bemærkede i årsberetningen om EUF for 2008 (26), har EuropeAid udformet en omfattende kontrolstrategi. I 2009 forbedrede EuropeAid fortsat udformningen og implementeringen af sine overvågnings- og kontrolsystemer væsentligt, men der er stadig svagheder på en række områder. På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer delvis effektivt sikrede, at betalingerne var formelt rigtige. Følgende anbefalinger bør overvejes i den sammenhæng: |
| --- | --- |

54.

Som Revisionsretten allerede bemærkede i årsberetningen om EUF for 2008 (26), har EuropeAid udformet en omfattende kontrolstrategi. I 2009 forbedrede EuropeAid fortsat udformningen og implementeringen af sine overvågnings- og kontrolsystemer væsentligt, men der er stadig svagheder på en række områder. På grundlag af sin revision konkluderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer delvis effektivt sikrede, at betalingerne var formelt rigtige. Følgende anbefalinger bør overvejes i den sammenhæng:

| 54. | EuropeAid har udformet sine kontrolforanstaltninger på en sådan måde, at de dækker dets flerårlige projekters livscyklus. EuropeAid finder, at disse overvågnings- og kontrolsystemer er effektive, og at de er blevet væsentligt forbedret fra år til år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt regelmæssige udbetalinger, således som Retten har fundet i sin stikprøve. De henstillinger, som Retten er kommet med i de senere år, er blevet fulgt, og Retten har anerkendt mange af disse forbedringer, hvilket har medført, at betydelige elementer af de vigtigste kontrolsystemer er blevet vurderet til at være »effektive«. |
| --- | --- |

54.

| a) | I forbindelse med den planlagte gennemgang af den samlede kontrolstrategi bør EuropeAid, for eksempel på grundlag af en undersøgelse af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter, udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er udført. |
| --- | --- |

a)

I forbindelse med den planlagte gennemgang af den samlede kontrolstrategi bør EuropeAid, for eksempel på grundlag af en undersøgelse af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter, udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er udført.

| a) | Kommissionen indledte arbejdet med at overveje mulige metoder til at udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle effekt af resterende fejl i 2010 som anført i Kommissionens svar til årsberetningen for 2008. |
| --- | --- |

a)

| b) | I forbindelse med denne gennemgang bør EuropeAid vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med denne gennemgang bør EuropeAid vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol.

| b) | Kommissionen indledte arbejdet med at gennemgå sin kontrolstrategi i begyndelsen af 2010 som anført i Kommissionens svar til årsberetningen for 2008. Kommissionen vil i 2010 udarbejde en meddelelse om den tolerable risiko for fejl på området bistand til tredjelande. |
| --- | --- |

b)

| c) | EuropeAid bør færdigudvikle og udbrede anvendelsen af det sæt af værktøjer til finansiel forvaltning, der skal imødegå den høje iboende risiko for fejl hos gennemførelsesorganisationer, kontrahenter og støttemodtagere, så det sikres, at disse har tilstrækkeligt kendskab til finansiel forvaltning og til reglerne for støtteberettigelse. |
| --- | --- |

c)

EuropeAid bør færdigudvikle og udbrede anvendelsen af det sæt af værktøjer til finansiel forvaltning, der skal imødegå den høje iboende risiko for fejl hos gennemførelsesorganisationer, kontrahenter og støttemodtagere, så det sikres, at disse har tilstrækkeligt kendskab til finansiel forvaltning og til reglerne for støtteberettigelse.

| c) | Værktøjssættet til finansiel forvaltning vil blive færdiggjort i 2010, og der vil blive taget behørigt hensyn til de spørgsmål, Retten har rejst. |
| --- | --- |

c)

| d) | EuropeAid bør fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid. |
| --- | --- |

d)

EuropeAid bør fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid.

| d) | EuropeAid vil fortsætte sin indsats for at sikre, at oplysninger indkodes korrekt og i tide i CRIS-revisionen. |
| --- | --- |

d)

| e) | Udformningen af CRIS Audit bør ændres, så systemet giver oplysninger om beløbene for de endelige udgifter, der ikke er støtteberettigede, og om de finansielle korrektioner, der er foretaget efter revisionsafslutningen med den reviderede enhed. |
| --- | --- |

e)

Udformningen af CRIS Audit bør ændres, så systemet giver oplysninger om beløbene for de endelige udgifter, der ikke er støtteberettigede, og om de finansielle korrektioner, der er foretaget efter revisionsafslutningen med den reviderede enhed.

| e) | Størrelsen af de ikke-støtteberettigede udgifter skal indføres i CRIS-revisionen, inden en revisionspost afsluttes (obligatorisk felt siden februar 2010). Oplysninger om indtægtsordrer, der udstedes som følge af revisioner, er omfattet af CRIS-indtægtsordremodulet. Det kan overvejes at foretage visse forbedringer med henblik på konsolidering, men det vil kræve yderligere udvikling af it-systemerne. Der foreligger oplysninger om størrelsen af de endelige ikke-støtteberettigede udgifter, der er fundet og korrigeret på tidspunktet for den endelige betaling. I 2009 udgjorde de 0,7 % af værdien af de fakturerede beløb. |
| --- | --- |

e)

| 55. | For så vidt angår budgetstøtte anbefaler Retten, at: |
| --- | --- |

55.

For så vidt angår budgetstøtte anbefaler Retten, at:

55.

| a) | EuropeAid sørger for, at indikatorer, mål, beregningsmetoder og verifikationskilder defineres klart i de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede variable trancher. |
| --- | --- |

a)

EuropeAid sørger for, at indikatorer, mål, beregningsmetoder og verifikationskilder defineres klart i de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede variable trancher.

| a) | Kommissionen erkender betydningen af at være strengere ved fastsættelsen af præstationsmål, beregningsmetoder og kontrolkilder. Spørgsmålet tillægges større opmærksomhed i forbindelse med EuropeAids peer review-proces (kvalitetsstøttegruppen) med henblik på nye programmer. |
| --- | --- |

a)

| b) | EuropeAid sikrer sig, at delegationernes rapporter velstruktureret og formaliseret dokumenterer de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser, og fastsætter klare kriterier, som disse fremskridt skal måles i forhold til (dvs. de resultater, som modtagerregeringen skal nå i den pågældende periode), samt klart beskriver de fremskridt, der er sket, og årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke er blevet gennemført efter planen. |
| --- | --- |

b)

EuropeAid sikrer sig, at delegationernes rapporter velstruktureret og formaliseret dokumenterer de fremskridt, der er gjort med hensyn til forvaltningen af de offentlige finanser, og fastsætter klare kriterier, som disse fremskridt skal måles i forhold til (dvs. de resultater, som modtagerregeringen skal nå i den pågældende periode), samt klart beskriver de fremskridt, der er sket, og årsagerne til, at reformprogrammet eventuelt ikke er blevet gennemført efter planen.

| b) | Kommissionen har udarbejdet ændrede rammer for at gøre fremskridt med hensyn til overvågning og rapportering i forbindelse med forvaltning af offentlige finanser, hvor der fokuseres på de resultater, der opnås, i forhold til de grundlæggende forventninger. Det reviderede format blev færdigudarbejdet i juni 2010, og landerapporter, i forbindelse med hvilke den ændrede fremgangsmåde anvendes, vil udgøre grundlaget for vurderingen af støtteberettigelsen i forbindelse med udbetalinger i resten af 2010 og fremover. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Jf. kapitel 6 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2009.

(2)  Disse projekter tegnede sig for 0,9 % af betalingerne i 2009.

(3)  Jf. artikel 118, 125 og 134 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1). I sin udtalelse nr. 9/2007 om forslaget til denne forordning (EUT C 23 af 28.1.2008) understregede Retten, at disse bestemmelser begrænser Europa-Parlamentets dechargebeføjelser.

(4)  En trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Retten fastsætter reglerne for Rettens revision af disse transaktioner (jf. artikel 134 i ovennævnte finansforordning af 18. februar 2008 for den 10. EUF).

(5)  Artikel 21 til 29 i finansforordningen for den 10. EUF.

(6)  Madagaskar, Mauretanien, Niger og Guinea.

(7)  Sudan og Ækvatorialguinea.

(8)  Malawi, Haiti, Den Demokratiske Republik Congo og Etiopien.

(9)  Artikel 118 og 124.

(10)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, opgørelsen om det økonomiske resultat, pengestrømsanalysen og oversigten over de europæiske udviklingsfondes fordringer.

(11)  I overensstemmelse med artikel 2, 3 og 4 samt artikel 125, stk. 4, og artikel 134 i finansforordningen for den 10. EUF dækker denne revisionserklæring ikke den del af EUF's midler, som EIB forvalter og er ansvarlig for.

(12)  For Kommissionens vedkommende omfatter ledelsen institutionens medlemmer, de anvisningsberettigede, der er bemyndiget ved delegation eller subdelegation, regnskabsføreren og det ledende personale i finans-, revisions- og kontrolenhederne. I modtagerstaterne omfatter ledelsen de nationale anvisningsberettigede, regnskabsførerne, de udbetalende myndigheder og det ledende personale i gennemførelsesorganisationerne.

(13)  De regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastlagt, er baseret på de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS), som er udgivet af International Federation of Accountants og — i de tilfælde, hvor der ikke er en sådan standard — på International Accounting Standards (IAS)/International Financial Reporting Standards (IFRS) udgivet af International Accounting Standards Board. Det konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2009 er i overensstemmelse med finansforordningen opstillet efter de regnskabsregler, som EUF's regnskabsfører har fastlagt, og som bygger på periodiseringsprincippet tilpasset de særlige forhold, som gør sig gældende i Fællesskaberne, hvorimod de konsoliderede beretninger om forvaltningen af EUF fortsat hovedsagelig bygger på kontantbevægelser.

(14)  Jf. artikel 122 i finansforordningen af 18. februar 2008 for den 10. EUF: »Årsregnskabet omfatter balancen, opgørelsen over det økonomiske resultat, pengestrømsanalysen og oversigten over EUF's fordringer.«

(15)  Jf. artikel 123 i finansforordningen af 18. februar 2008 for den 10. EUF: »Beretningerne om den økonomiske forvaltning omfatter tabeller, der viser tildelingerne, forpligtelserne og betalingerne.«

(16)  F.eks.: kontrakttype og kontrakters start- og slutdatoer.

(17)  Punkt 15 (EUT C 269 af 10.11.2009).

(18)  Jf. punkt 28 og 29 i særberetning nr. 2/2005 om budgetstøtten over EUF til AVS-landene (EUT C 249 af 7.10.2005).

(19)  Retten fastsætter væsentlighedstærsklen til 2 %.

(20)  Bortset fra førtiltrædelsesstøtte, bistand til det vestlige Balkan, humanitær bistand, makroøkonomisk bistand, den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den hurtige reaktionsmekanisme.

(21)  Punkt 46.

(22)  Punkt 39 i årsberetningen om EUF for 2008.

(23)  Side 56.

(24)  Jf. punkt 29 og 54 i Revisionsrettens årsberetning om EUF for 2008.

(25)  Jf. kapitel 6 i Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i 2009.

(26)  Punkt 55.

(27)  Bruttobetalinger, eksklusive inddrivelser.

(28)  Totalerne for specifikke og samlede forpligtelser er inklusive frigjorte midler.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra AIDCO DataWarehouse.

(29)  Oprindelig tildeling til 8., 9. og 10. EUF, medfinansiering, renter, diverse midler, overførsler fra tidligere EUF og justeringer i forbindelse med overgangen til et nyt system.

(30)  I % af midlerne.

(31)  Negative beløb svarer til frigjorte midler.

(32)  Nettobetalinger efter inddrivelser.

Kilde: Revisionsretten på grundlag af EUF's beretninger om den økonomiske forvaltning og årsregnskabet pr. 31. december 2009.

---

BILAG 1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDEDE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekter | Budgetstøtte | I alt |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| Forpligtelser i alt: | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Transaktioner i alt (bestående af): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | Forskud | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | Mellemliggende/endelige betalinger | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| RESULTATERNE AF TESTEN |
| (i % og antal transaktioner) |
| Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Fejlbehæftede transaktioner | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| ANALYSE AF FEJLEHÆFTEDE TRANSAKTIONER |
| (i % og antal transaktioner) |
| Analyse af uregelmæssige transaktioner fordelt på fejltype |
| Ikke kvantificerbare fejl | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Kvantificerbare fejl | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| af typen: | Støtteberettigelse | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| forekomst | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| Nøjagtighed | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| Den mest sandsynlige fejlprocent: | | |
| < 2 % | X | | |
| 2 % til 5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Projekter

Budgetstøtte

I alt

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Forpligtelser i alt:

40

10

50

45

60

Transaktioner i alt (bestående af):

150

20

170

170

148

Forskud

0

0

0

40

0

Mellemliggende/endelige betalinger

150

20

170

130

148

RESULTATERNE AF TESTEN

(i % og antal transaktioner)

Transaktioner, som ikke var behæftet med fejl

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Fejlbehæftede transaktioner

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

ANALYSE AF FEJLEHÆFTEDE TRANSAKTIONER

(i % og antal transaktioner)

Analyse af uregelmæssige transaktioner fordelt på fejltype

Ikke kvantificerbare fejl

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Kvantificerbare fejl

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

af typen:

Støtteberettigelse

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

forekomst

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

Nøjagtighed

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Den mest sandsynlige fejlprocent:

< 2 %

X

2 % til 5 %

X

X

> 5 %

---

BILAG 2

RESULTATERNE AF SYSTEMUNDERSØGELSEN VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE OG UDVIKLINGSBISTAND OVER DET ALMINDELIGE BUDGET

Vurdering af udvalgte overvågnings- og kontrolsystemer

| System | Forudgående kontroller | Overvågning og tilsyn | Eksterne revisioner | Interne revisioner | Samlet vurdering |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAids centrale tjenestegrene | | | | | |
| Delegationerne | | | | I/R | |

System

Forudgående kontroller

Overvågning og tilsyn

Eksterne revisioner

Interne revisioner

Samlet vurdering

EuropeAids centrale tjenestegrene

Delegationerne

I/R

Samlet vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne

| Samlet vurdering | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Samlet vurdering

2009

2008

2007

Forklaring:

| | Effektive |
| --- | --- |
| | Delvis effektive |
| | Ikke effektive |
| I/R | Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet |

Effektive

Delvis effektive

Ikke effektive

I/R

Ikke relevant: finder ikke anvendelse eller er ikke vurderet

---

BILAG 3

RESULTATERNE AF GENNEMGANGEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE OG UDVIKLINGSBISTAND OVER DET ALMINDELIGE BUDGET

| De vigtigste af de berørte GD'er | Generaldirektørens erklæring (1) | Forbehold | Rettens bemærkninger | Samlet vurdering af pålidelighed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AIDCO | Uden forbehold | I/R | EuropeAid har udarbejdet en omfattende kontrolstrategi og har fortsat forbedret udformningen og implementeringen af sine overvågnings- og kontrolsystemer væsentligt. Revisionen viste dog, at der stadig er svagheder ved nogle kontroller, og at betalingerne var behæftet med væsentlige fejl. | B |
| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |

De vigtigste af de berørte GD'er

Generaldirektørens erklæring (1)

Forbehold

Rettens bemærkninger

Samlet vurdering af pålidelighed

AIDCO

Uden forbehold

I/R

EuropeAid har udarbejdet en omfattende kontrolstrategi og har fortsat forbedret udformningen og implementeringen af sine overvågnings- og kontrolsystemer væsentligt. Revisionen viste dog, at der stadig er svagheder ved nogle kontroller, og at betalingerne var behæftet med væsentlige fejl.

B

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

---

(1)  Under henvisning til generaldirektørens erklæring har han/hun rimelig sikkerhed for, at de kontrolprocedurer, der er indført, giver den fornødne garanti for, at transaktionerne er formelt rigtige.

| A: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |
| --- | --- |

A:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

| B: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |
| --- | --- |

B:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver en delvist rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

| C: | Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed. |
| --- | --- |

C:

Generaldirektørens erklæring og den årlige aktivitetsrapport giver ikke en rimelig vurdering af den finansielle forvaltnings formelle rigtighed.

---

BILAG 4

OPFØLGNING AF DE CENTRALE BEMÆRKNINGER I REVISIONSERKLÆRINGEN

| | Rettens bemærkning | Rettens analyse | Rettens anbefalinger | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens sikkerhed, kan stadig blive klarere, og der bør stadig udvikles en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de fejl, der resterer, efter at alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført. (2008-årsberetningen, punkt 54) | Den årlige aktivitetsrapport for 2009 giver et retvisende billede af implementeringen og resultaterne af de indførte overvågnings- og kontrolsystemer. Den er klar og informativ, navnlig i kraft af sin anvendelse af kvantitative indikatorer. Den dokumenterer dog ikke klart, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens rimelige sikkerhed for, at den finansielle indvirkning af mangler og fejl er lavere end de fastsatte væsentlighedskriterier. | I forbindelse med den planlagte gennemgang af den samlede kontrolstrategi bør EuropeAid udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført. | Kommissionen gik i gang med at overveje mulige metoder til udvikling af en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de tilbageværende fejl i 2010, som omtalt i Kommissionens svar til årsberetningen for 2008. |
| 2. | De forudgående kontroller bør forbedres, ved at der fokuseres på centrale risici. (2008-årsberetningen, punkt 55 a)) | Der er stadig svagheder ved de kontroller, der udføres vedrørende udgifternes støtteberettigelse, beregningen af de anmeldte beløb og adgangen til de fornødne bilag. | EuropeAid bør færdigudvikle og udbrede brugen af det sæt af værktøjer til finansiel forvaltning, der skal imødegå den høje iboende risiko for fejl hos gennemførelsesorganisationer-, kontrahenter- og støttemodtagere, så det sikres, at disse har tilstrækkeligt kendskab til finansiel forvaltning og til reglerne for støtteberettigelse. | Sættet af værktøjer til finansiel forvaltning vil blive færdigudviklet i 2010, og der vil blive taget skyldigt hensyn til de spørgsmål, Retten har rejst. |
| 3. | De årlige revisionsplaner bør udarbejdes på grundlag af en mere struktureret risikoanalyse og en mere realistisk vurdering af de ressourcer, der kan afsættes til formålet. (2008-årsberetningen, punkt 55 b)) | De årlige revisionsplaner blev udarbejdet på grundlag af velstrukturerede risikovurderinger, der blev udført i overensstemmelse med EuropeAids retningslinjer. Personalemangel i delegationerne begrænser deres kapacitet til at iværksætte revisioner baseret på risikoanalyse, da de obligatoriske revisioner prioriteres højest. Personalemanglen indvirker også negativt på revisionsafslutningens længde, hvad der indebærer en risiko for, at ikke støtteberettigede udgifter ikke vil kunne inddrives. | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger for så vidt angår den årlige revisionsplanlægning. | Kommissionen er enig i, at revisionsplanlægningen er blevet forbedret væsentligt. |
| 4. | Implementeringen af de årlige revisionsplaner bør overvåges nøje hele året, så væsentlige afvigelser opdages, og der i rette tid kan træffes korrigerende foranstaltninger. (2008-årsberetningen, punkt 55 c)) | EuropeAids centrale tjenestegrene, herunder de geografiske direktorater, overvåger regelmæssigt gennemførelsen over tid. Om fornødent bliver afvigelser undersøgt, og der træffes korrigerende foranstaltninger. | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger. | Kommissionen er enig i, at overvågningen af implementeringen af revisionsplanerne er blevet forbedret væsentligt. |
| 5. | CRIS Audits funktionaliteter bør udvikles, så de muliggør en mere produktiv og effektiv overvågning af revisionerne samt analyse af og opfølgning på revisionsresultater og –anbefalinger. (2008-årsberetningen, punkt 55 d)) | CRIS Audit giver ikke altid nøjagtige data om omkostningerne forbundet med revisionerne og oplyser heller ikke om finansielle korrektioner, der udføres som følge af revisioner. | Udformningen af CRIS Audit bør ændres, så systemet giver oplysninger om beløbene for de endelige udgifter, der ikke er støtteberettigede, og de finansielle korrektioner, der foretages efter revisionsafslutningen med den reviderede enhed. | Efter at der er indført en række forbedringer i CRIS Audit i februar 2010, skal beløbet for ikke støtteberettigede udgifter angives, før en revisionspost kan afsluttes. Oplysningerne om de indtægtsordrer, der udstedes som resultat af revisioner, medtages i modulet CRIS Recovery Order. |
| 6. | EuropeAid bør sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid. (2008-årsberetningen, punkt 55 e)) | Trods påmindelser fra EuropeAids centrale tjenestegrene og ajourførte retningslinjer er det ikke alle delegationerne, der registrerer samtlige data i rette tid. Det indvirker på pålideligheden af de aggregerede data, der anvendes til ledelsesinformation, f.eks. de revisionserklæringer, der afgives og procenten af udgifter, der ikke er støtteberettigede. | EuropeAid bør fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid. | EuropeAid vil fortsat bestræbe sig på at sikre, at oplysningerne registreres i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid. |
| 7. | I lyset af resultaterne af den metode, det AVS-ansvarlige direktorat C har fastlagt, bør EuropeAid gennemføre en undersøgelse af systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol med henblik på en vurdering af behovet og muligheden for at udvide omfanget af sådanne kontroller. (2008-årsberetningen, punkt 55 f)) | I 2009 udvidede EuropeAid omfanget af disse kontroller til også at omfatte overensstemmelse med finansieringsaftalerne og kontraktprocedurerne. EuropeAid agter at udføre en samlet revision af metoden i 2010 for at undersøge, på hvilke måder sådanne kontroller kan gøres endnu mere relevante og effektive, for så vidt angår undersøgelsen af de underliggende transaktioners formelle rigtighed og kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontroller. | I forbindelse med gennemgangen bør EuropeAid vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol, og undersøge, om det er relevant og praktisk muligt at foretage årlig revision af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter. | Kommissionen gik i gang med undersøgelsen af sin kontrolstrategi (herunder en eventuel indikator vedrørende frekvensen af tilbageværende fejl baseret på revision af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter) i begyndelsen af 2010, som omtalt i Kommissionens svar til årsberetningen for 2008. Kommissionen vil udsende en meddelelse om den acceptable fejlrisiko på området bistand til tredjelande i 2010. |
| 8. | EuropeAid bør fortsat bestræbe sig på at underbygge sine afgørelser om berettigelse til budgetstøtte med en struktureret, standardiseret påvisning af, at modtagerlandet har et relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid, og af, at landet forpligter sig til at gennemføre det. (2008-årsberetningen, punkt 56 a)) | 10. EUF's finansieringsaftaler giver klarere rammer for vurderingen af de generelle betingelser for støtteberettigelse. For så vidt angår kriteriet i relation til forvaltning af de offentlige finanser, henviser finansieringsaftalerne til de vurderingsordninger, regeringerne, Kommissionen og andre donorer er blevet enige om, f.eks. rammer for resultatvurdering, som skal anvendes i forbindelse med den fælles årlige gennemgang af budgetstøtten. Anvendelse af sådanne rammer ved fastsættelsen af, hvilke prioriterede mål, tidsplaner og informationskilder der skal bruges, gør det nemmere at foretage en formaliseret og velstruktureret vurdering af de opnåede fremskridt og gør dermed udbetalingsafgørelserne mere gennemsigtige. | Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger. | Kommissionen er enig i, at grundlaget for afgørelserne om berettigelse til budgetstøtte og for udbetalingsvilkårene er blevet forbedret væsentligt. |
| 9. | EuropeAid bør sikre, at alle fremtidige finansieringsaftaler giver et omfattende og klart grundlag for en vurdering af, om betingelserne for betalingen er opfyldt. (2008-årsberetningen, punkt 56 b)) | De specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede udbetalinger af variable trancher, er i mange tilfælde ikke klare nok, for så vidt angår målværdier for indikatorerne, verifikationskilder og beregningsmetoder, og det kan indvirke på udbetalingsafgørelsernes gennemsigtighed. | EuropeAid bør sørge for, at de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede variable trancher, klart definerer indikatorer, mål, beregningsmetoder og verifikationskilder. | Kommissionen erkender, at det er af stor betydning, at kvalitetsmål, beregningsmetoder og verifikationskilder defineres mere præcist. Dette spørgsmål vil blive behandlet grundigere under EuropeAid's peer review (Quality Support Group) med henblik på nye programmer. |

Rettens bemærkning

Rettens analyse

Rettens anbefalinger

Kommissionens svar

1.

Konklusionerne om, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens sikkerhed, kan stadig blive klarere, og der bør stadig udvikles en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de fejl, der resterer, efter at alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført. (2008-årsberetningen, punkt 54)

Den årlige aktivitetsrapport for 2009 giver et retvisende billede af implementeringen og resultaterne af de indførte overvågnings- og kontrolsystemer. Den er klar og informativ, navnlig i kraft af sin anvendelse af kvantitative indikatorer. Den dokumenterer dog ikke klart, hvordan resultaterne af de forskellige kontroller bidrager til generaldirektørens rimelige sikkerhed for, at den finansielle indvirkning af mangler og fejl er lavere end de fastsatte væsentlighedskriterier.

I forbindelse med den planlagte gennemgang af den samlede kontrolstrategi bør EuropeAid udvikle en nøgleindikator for den anslåede finansielle indvirkning af de fejl, der er tilbage, når alle de forudgående og efterfølgende kontroller er blevet udført.

Kommissionen gik i gang med at overveje mulige metoder til udvikling af en nøgleindikator vedrørende den anslåede finansielle effekt af de tilbageværende fejl i 2010, som omtalt i Kommissionens svar til årsberetningen for 2008.

2.

De forudgående kontroller bør forbedres, ved at der fokuseres på centrale risici. (2008-årsberetningen, punkt 55 a))

Der er stadig svagheder ved de kontroller, der udføres vedrørende udgifternes støtteberettigelse, beregningen af de anmeldte beløb og adgangen til de fornødne bilag.

EuropeAid bør færdigudvikle og udbrede brugen af det sæt af værktøjer til finansiel forvaltning, der skal imødegå den høje iboende risiko for fejl hos gennemførelsesorganisationer-, kontrahenter- og støttemodtagere, så det sikres, at disse har tilstrækkeligt kendskab til finansiel forvaltning og til reglerne for støtteberettigelse.

Sættet af værktøjer til finansiel forvaltning vil blive færdigudviklet i 2010, og der vil blive taget skyldigt hensyn til de spørgsmål, Retten har rejst.

3.

De årlige revisionsplaner bør udarbejdes på grundlag af en mere struktureret risikoanalyse og en mere realistisk vurdering af de ressourcer, der kan afsættes til formålet. (2008-årsberetningen, punkt 55 b))

De årlige revisionsplaner blev udarbejdet på grundlag af velstrukturerede risikovurderinger, der blev udført i overensstemmelse med EuropeAids retningslinjer. Personalemangel i delegationerne begrænser deres kapacitet til at iværksætte revisioner baseret på risikoanalyse, da de obligatoriske revisioner prioriteres højest. Personalemanglen indvirker også negativt på revisionsafslutningens længde, hvad der indebærer en risiko for, at ikke støtteberettigede udgifter ikke vil kunne inddrives.

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger for så vidt angår den årlige revisionsplanlægning.

Kommissionen er enig i, at revisionsplanlægningen er blevet forbedret væsentligt.

4.

Implementeringen af de årlige revisionsplaner bør overvåges nøje hele året, så væsentlige afvigelser opdages, og der i rette tid kan træffes korrigerende foranstaltninger. (2008-årsberetningen, punkt 55 c))

EuropeAids centrale tjenestegrene, herunder de geografiske direktorater, overvåger regelmæssigt gennemførelsen over tid. Om fornødent bliver afvigelser undersøgt, og der træffes korrigerende foranstaltninger.

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger.

Kommissionen er enig i, at overvågningen af implementeringen af revisionsplanerne er blevet forbedret væsentligt.

5.

CRIS Audits funktionaliteter bør udvikles, så de muliggør en mere produktiv og effektiv overvågning af revisionerne samt analyse af og opfølgning på revisionsresultater og –anbefalinger. (2008-årsberetningen, punkt 55 d))

CRIS Audit giver ikke altid nøjagtige data om omkostningerne forbundet med revisionerne og oplyser heller ikke om finansielle korrektioner, der udføres som følge af revisioner.

Udformningen af CRIS Audit bør ændres, så systemet giver oplysninger om beløbene for de endelige udgifter, der ikke er støtteberettigede, og de finansielle korrektioner, der foretages efter revisionsafslutningen med den reviderede enhed.

Efter at der er indført en række forbedringer i CRIS Audit i februar 2010, skal beløbet for ikke støtteberettigede udgifter angives, før en revisionspost kan afsluttes. Oplysningerne om de indtægtsordrer, der udstedes som resultat af revisioner, medtages i modulet CRIS Recovery Order.

6.

EuropeAid bør sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid. (2008-årsberetningen, punkt 55 e))

Trods påmindelser fra EuropeAids centrale tjenestegrene og ajourførte retningslinjer er det ikke alle delegationerne, der registrerer samtlige data i rette tid. Det indvirker på pålideligheden af de aggregerede data, der anvendes til ledelsesinformation, f.eks. de revisionserklæringer, der afgives og procenten af udgifter, der ikke er støtteberettigede.

EuropeAid bør fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at delegationerne registrerer data i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid.

EuropeAid vil fortsat bestræbe sig på at sikre, at oplysningerne registreres i CRIS Audit i fuldt omfang og i rette tid.

7.

I lyset af resultaterne af den metode, det AVS-ansvarlige direktorat C har fastlagt, bør EuropeAid gennemføre en undersøgelse af systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol med henblik på en vurdering af behovet og muligheden for at udvide omfanget af sådanne kontroller. (2008-årsberetningen, punkt 55 f))

I 2009 udvidede EuropeAid omfanget af disse kontroller til også at omfatte overensstemmelse med finansieringsaftalerne og kontraktprocedurerne. EuropeAid agter at udføre en samlet revision af metoden i 2010 for at undersøge, på hvilke måder sådanne kontroller kan gøres endnu mere relevante og effektive, for så vidt angår undersøgelsen af de underliggende transaktioners formelle rigtighed og kvaliteten af de anvisningsberettigedes forudgående kontroller.

I forbindelse med gennemgangen bør EuropeAid vurdere de forskellige kontrollers omkostningseffektivitet, det gælder navnlig systemet til transaktionsbaseret efterfølgende kontrol, og undersøge, om det er relevant og praktisk muligt at foretage årlig revision af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter.

Kommissionen gik i gang med undersøgelsen af sin kontrolstrategi (herunder en eventuel indikator vedrørende frekvensen af tilbageværende fejl baseret på revision af en repræsentativ statistisk stikprøve af afsluttede projekter) i begyndelsen af 2010, som omtalt i Kommissionens svar til årsberetningen for 2008. Kommissionen vil udsende en meddelelse om den acceptable fejlrisiko på området bistand til tredjelande i 2010.

8.

EuropeAid bør fortsat bestræbe sig på at underbygge sine afgørelser om berettigelse til budgetstøtte med en struktureret, standardiseret påvisning af, at modtagerlandet har et relevant reformprogram, som sikrer, at alle væsentlige svagheder afhjælpes inden for en overskuelig fremtid, og af, at landet forpligter sig til at gennemføre det. (2008-årsberetningen, punkt 56 a))

10. EUF's finansieringsaftaler giver klarere rammer for vurderingen af de generelle betingelser for støtteberettigelse. For så vidt angår kriteriet i relation til forvaltning af de offentlige finanser, henviser finansieringsaftalerne til de vurderingsordninger, regeringerne, Kommissionen og andre donorer er blevet enige om, f.eks. rammer for resultatvurdering, som skal anvendes i forbindelse med den fælles årlige gennemgang af budgetstøtten. Anvendelse af sådanne rammer ved fastsættelsen af, hvilke prioriterede mål, tidsplaner og informationskilder der skal bruges, gør det nemmere at foretage en formaliseret og velstruktureret vurdering af de opnåede fremskridt og gør dermed udbetalingsafgørelserne mere gennemsigtige.

Der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger.

Kommissionen er enig i, at grundlaget for afgørelserne om berettigelse til budgetstøtte og for udbetalingsvilkårene er blevet forbedret væsentligt.

9.

EuropeAid bør sikre, at alle fremtidige finansieringsaftaler giver et omfattende og klart grundlag for en vurdering af, om betingelserne for betalingen er opfyldt. (2008-årsberetningen, punkt 56 b))

De specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede udbetalinger af variable trancher, er i mange tilfælde ikke klare nok, for så vidt angår målværdier for indikatorerne, verifikationskilder og beregningsmetoder, og det kan indvirke på udbetalingsafgørelsernes gennemsigtighed.

EuropeAid bør sørge for, at de specifikke betingelser, der er knyttet til resultatbaserede variable trancher, klart definerer indikatorer, mål, beregningsmetoder og verifikationskilder.

Kommissionen erkender, at det er af stor betydning, at kvalitetsmål, beregningsmetoder og verifikationskilder defineres mere præcist. Dette spørgsmål vil blive behandlet grundigere under EuropeAid's peer review (Quality Support Group) med henblik på nye programmer.

---