# Euroopa Liidu C 285E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.285.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 285E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide21. oktoober 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.285.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 285E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide21. oktoober 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2009–20109 ISTUNGJÄRK24.–26. november 2009 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 95 E, 15.4.2010.
  25. novembril 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 19, 23.1.2010.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Kolmapäev, 25. november 2009 |
| 2010/C 285E/01 | Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) | 1 |
| 2010/C 285E/02 | Stockholmi ProgrammEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses – Stockholmi programm | 12 |
| 2010/C 285E/03 | Euroopa – Vahemere piirkonna majandus- ja kaubanduspartnerlusEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa – Vahemere piirkonna majandus- ja kaubanduspartnerlust seoses 9. detsembril 2009 Brüsselis toimuva kaheksanda Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrite konverentsiga | 35 |
| 2010/C 285E/04 | Lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstav hüvitisEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta | 42 |
| 2010/C 285E/05 | Päritolu märkimineEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon päritolu märkimise kohta | 44 |
| | Neljapäev, 26. november 2009 |
| 2010/C 285E/06 | 2009. aasta laienemisstrateegia seoses Lääne-Balkani riikide, Islandi ja TürgigaEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit | 47 |
| 2010/C 285E/07 | Naistevastase vägivalla kaotamineEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon naistevastase vägivalla kaotamise kohta | 53 |
| 2010/C 285E/08 | Poliitilise lahenduse kohta võitluses piraatlusjuhtumitega Somaalia ranniku lähedalEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse poliitilise lahenduse kohta | 59 |
| 2010/C 285E/09 | Suitsuvaba keskkondEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon suitsuvaba keskkonna kohta | 63 |
| 2010/C 285E/10 | Ajakohastatud ILO konventsioonide ratifitseerimine ja rakendamineEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon ILO poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioonide kohta | 67 |
| 2010/C 285E/11 | ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tippkohtumine toidujulgeoleku teemal - Nälja kaotamine maailmasEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tippkohtumise ning toiduga kindlustatuse kohta | 69 |
| 2010/C 285E/12 | NicaraguaEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Nicaragua kohta | 74 |
| 2010/C 285E/13 | Laos ja VietnamEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Laoses ja Vietnamis | 76 |
| 2010/C 285E/14 | Hiina: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamineEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine | 80 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2009–20109 ISTUNGJÄRK24.–26. november 2009 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 95 E, 15.4.2010.
  25. novembril 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 19, 23.1.2010.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

25. novembril 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 19, 23.1.2010.

Kolmapäev, 25. november 2009

2010/C 285E/01

Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15)

1

2010/C 285E/02

Stockholmi ProgrammEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses – Stockholmi programm

12

2010/C 285E/03

Euroopa – Vahemere piirkonna majandus- ja kaubanduspartnerlusEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa – Vahemere piirkonna majandus- ja kaubanduspartnerlust seoses 9. detsembril 2009 Brüsselis toimuva kaheksanda Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrite konverentsiga

35

2010/C 285E/04

Lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstav hüvitisEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta

42

2010/C 285E/05

Päritolu märkimineEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon päritolu märkimise kohta

44

Neljapäev, 26. november 2009

2010/C 285E/06

2009. aasta laienemisstrateegia seoses Lääne-Balkani riikide, Islandi ja TürgigaEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit

47

2010/C 285E/07

Naistevastase vägivalla kaotamineEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon naistevastase vägivalla kaotamise kohta

53

2010/C 285E/08

Poliitilise lahenduse kohta võitluses piraatlusjuhtumitega Somaalia ranniku lähedalEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse poliitilise lahenduse kohta

59

2010/C 285E/09

Suitsuvaba keskkondEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon suitsuvaba keskkonna kohta

63

2010/C 285E/10

Ajakohastatud ILO konventsioonide ratifitseerimine ja rakendamineEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon ILO poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioonide kohta

67

2010/C 285E/11

ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tippkohtumine toidujulgeoleku teemal - Nälja kaotamine maailmasEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tippkohtumise ning toiduga kindlustatuse kohta

69

2010/C 285E/12

NicaraguaEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Nicaragua kohta

74

2010/C 285E/13

Laos ja VietnamEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Laoses ja Vietnamis

76

2010/C 285E/14

Hiina: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamineEuroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine

80

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 24. november 2009 |
| 2010/C 285E/15 | Tobias Pflügeri puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta otsus Tobias Pflügeri puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2055(IMM)) | 84 |
| | Kolmapäev, 25. november 2009 |
| 2010/C 285E/16 | Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepingugaEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta otsus parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (2009/2062(REG)) | 86 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 24. november 2009

2010/C 285E/15

Tobias Pflügeri puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta otsus Tobias Pflügeri puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2055(IMM))

84

Kolmapäev, 25. november 2009

2010/C 285E/16

Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepingugaEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta otsus parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (2009/2062(REG))

86

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 24. november 2009 |
| 2010/C 285E/17 | Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***IIIEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD)) | 111 |
| 2010/C 285E/18 | Pestitsiidide statistika ***IIIEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD)) | 112 |
| 2010/C 285E/19 | Ühenduse rahaline abi üleeuroopaliste võrkude valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD)) | 113 |
| 2010/C 285E/20 | Makromajanduslik finantsabi Gruusiale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS)) | 114 |
| 2010/C 285E/21 | Makromajanduslik finantsabi Armeeniale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS)) | 115 |
| 2010/C 285E/22 | Makromajanduslik finantsabi Serbiale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS)) | 116 |
| 2010/C 285E/23 | Makromajanduslik finantsabi Bosniale ja Hertsegoviinale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Hertsegoviinale (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS)) | 117 |
| 2010/C 285E/24 | Ühine käibemaksusüsteem *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS)) | 118 |
| 2010/C 285E/25 | Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni II ja III lisas tehtavad muudatused *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse seoses süsinikdioksiidivoogude säilitamisega geoloogilistes formatsioonides Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni II ja III lisas tehtavate muudatuste heakskiitmist ühenduse nimel (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS)) | 121 |
| 2010/C 285E/26 | EÜ ja Taani vaheline leping, mis käsitleb tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmist (otsuse 2006/326/EÜ muutmine) *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/326/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmist käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS)) | 123 |
| 2010/C 285E/27 | EÜ ja Taani vaheline leping, mis käsitleb kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades (otsuse 2006/325/EÜ muutmine) *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/325/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS)) | 124 |
| 2010/C 285E/28 | Süvalesta varude taastamise kava *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS)) | 125 |
| 2010/C 285E/29 | Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF) *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS)) | 126 |
| 2010/C 285E/30 | Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlev protokoll *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS)) | 127 |
| 2010/C 285E/31 | Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega - Viies osa ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega - Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega - Viies osa(KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD)) | 128 |
| 2010/C 285E/32 | Infotehnoloogia tolliotstarbeline kasutamine *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Prantsuse Vabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb infotehnoloogia tolliotstarbelist kasutamist (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803 (CNS)) | 129 |
| | Kolmapäev, 25. november 2009 |
| 2010/C 285E/33 | Rehvide märgistamine seoses kütusesäästlikkusega ***IIEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD)) | 150 |
| LISA | 151 |
| 2010/C 285E/34 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Belgia - tekstiilitööstus ja Iirimaa - DellEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28(KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD)) | 151 |
| LISA | 154 |
| | Neljapäev, 26. november 2009 |
| 2010/C 285E/35 | Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) *Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta kohta (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS)) | 156 |
| 2010/C 285E/36 | EÜ ja Ukraina vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping *Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS)) | 170 |
| 2010/C 285E/37 | Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures *Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus dokumentide Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse poolt (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS)) | 171 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 24. november 2009

2010/C 285E/17

Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***IIIEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

111

2010/C 285E/18

Pestitsiidide statistika ***IIIEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

112

2010/C 285E/19

Ühenduse rahaline abi üleeuroopaliste võrkude valdkonnas ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

113

2010/C 285E/20

Makromajanduslik finantsabi Gruusiale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

114

2010/C 285E/21

Makromajanduslik finantsabi Armeeniale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

115

2010/C 285E/22

Makromajanduslik finantsabi Serbiale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

116

2010/C 285E/23

Makromajanduslik finantsabi Bosniale ja Hertsegoviinale *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Hertsegoviinale (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

117

2010/C 285E/24

Ühine käibemaksusüsteem *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

118

2010/C 285E/25

Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni II ja III lisas tehtavad muudatused *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse seoses süsinikdioksiidivoogude säilitamisega geoloogilistes formatsioonides Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni II ja III lisas tehtavate muudatuste heakskiitmist ühenduse nimel (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

121

2010/C 285E/26

EÜ ja Taani vaheline leping, mis käsitleb tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmist (otsuse 2006/326/EÜ muutmine) *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/326/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmist käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

123

2010/C 285E/27

EÜ ja Taani vaheline leping, mis käsitleb kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades (otsuse 2006/325/EÜ muutmine) *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/325/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

124

2010/C 285E/28

Süvalesta varude taastamise kava *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

125

2010/C 285E/29

Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF) *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

126

2010/C 285E/30

Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlev protokoll *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

127

2010/C 285E/31

Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega - Viies osa ***IEuroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega - Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega - Viies osa(KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

128

2010/C 285E/32

Infotehnoloogia tolliotstarbeline kasutamine *Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Prantsuse Vabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb infotehnoloogia tolliotstarbelist kasutamist (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803 (CNS))

129

Kolmapäev, 25. november 2009

2010/C 285E/33

Rehvide märgistamine seoses kütusesäästlikkusega ***IIEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

150

LISA

LISA

151

2010/C 285E/34

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Belgia - tekstiilitööstus ja Iirimaa - DellEuroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28(KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

151

LISA

LISA

154

Neljapäev, 26. november 2009

2010/C 285E/35

Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) *Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta kohta (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

156

2010/C 285E/36

EÜ ja Ukraina vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping *Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

170

2010/C 285E/37

Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures *Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus dokumentide Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse poolt (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

171

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2009–20109 ISTUNGJÄRK 24.–26. november 2009 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 95 E, 15.4.2010. 25. novembril 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 19, 23.1.2010. VASTUVÕETUD TEKSTID

Kolmapäev, 25. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/1

---

Kolmapäev, 25. november 2009Kopenhaageni kliimamuutuste konverents

P7_TA(2009)0089

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15)

2010/C 285 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli;

võttes arvesse Bali tegevuskava (otsus 1 / COP 13);

võttes arvesse eelseisvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi (COP 15) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 5. konverentsi (COP/MOP 5), mis peetakse Taanis Kopenhaagenis 7.–18. detsembrini 2009. aastal;

võttes arvesse kliima- ja energiapaketti, mille Euroopa Parlament võttis vastu 17. detsembril 2008. aastal, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi, (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsust nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/101/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et lisada lennutegevus ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (3);

võttes arvesse komisjoni 10. septembri 2009. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa ettepanek Kopenhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine” (KOM(2009)0475);

võttes arvesse oma varasemaid kliimamuutusega seotud resolutsioone, eelkõige 4. veebruari 2009. aasta resolutsiooni „2050: tulevik algab täna – soovitused ELi tulevaseks integreeritud kliimamuutusi käsitlevaks poliitikaks” (4) ning 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta ulatusliku kliimamuutuste kokkuleppe saavutamiseks Kopenhaagenis ja piisavate vahendite eraldamise kohta kliimamuutuste poliitika rahastamiseks (5);

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Komisjoni 20. detsembri 2005. aasta ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (6), eriti selle punkte 22, 38, 75, 76 ja 105;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29.–30. oktoobri 2009. aasta järeldusi;

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomise kohta Euroopa Liidu ja kliimamuutustest enim mõjutatud vaeste arengumaade vahel (7);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Kopenhaagenis tuleb 2009. aasta detsembris lõpule viia läbirääkimised rahvusvahelise ulatusliku kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimise üle 2012. aasta järgseks ajavahemikuks; arvestades, et see kokkulepe peaks olema õiguslikult siduv ja kooskõlas viimaste teaduslike tõenditega, mille kohaselt on kliimamuutus kiirem ja agressiivsem kui seni arvatud, ning eesmärgiga seada maakera aasta keskmise pinnatemperatuuri tõusu piiriks 2 °C üle industriaalse ajajärgu eelse taseme (nn 2 °C eesmärk); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kopenhaagenis tuleb 2009. aasta detsembris lõpule viia läbirääkimised rahvusvahelise ulatusliku kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimise üle 2012. aasta järgseks ajavahemikuks; arvestades, et see kokkulepe peaks olema õiguslikult siduv ja kooskõlas viimaste teaduslike tõenditega, mille kohaselt on kliimamuutus kiirem ja agressiivsem kui seni arvatud, ning eesmärgiga seada maakera aasta keskmise pinnatemperatuuri tõusu piiriks 2 °C üle industriaalse ajajärgu eelse taseme (nn 2 °C eesmärk);

| B. | arvestades, et 2 °C eesmärgi saavutamiseks peavad arenenud riigid olema heitkoguste olulisel vähendamisel esirinnas ja ka arengumaad peavad andma oma panuse selle eesmärgi täitmiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2 °C eesmärgi saavutamiseks peavad arenenud riigid olema heitkoguste olulisel vähendamisel esirinnas ja ka arengumaad peavad andma oma panuse selle eesmärgi täitmiseks;

| C. | arvestades, et arenguriigid on andnud kliimamuutusesse kõige väiksema panuse, kuid kannatavad selle kõige rängemate tagajärgede all, ning arvestades, et kliimamuutuse tõttu on ohus 40 % rahvusvahelistest vaesuse vähendamise otstarbel tehtud investeeringutest, mis omakorda ohustab arengualase töö tõhusust ja jätkusuutlikust; arvestades, et on selge vajadus kliimamuutuse ja arengu alaste algatuste parema koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe järele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et arenguriigid on andnud kliimamuutusesse kõige väiksema panuse, kuid kannatavad selle kõige rängemate tagajärgede all, ning arvestades, et kliimamuutuse tõttu on ohus 40 % rahvusvahelistest vaesuse vähendamise otstarbel tehtud investeeringutest, mis omakorda ohustab arengualase töö tõhusust ja jätkusuutlikust; arvestades, et on selge vajadus kliimamuutuse ja arengu alaste algatuste parema koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja sidususe järele;

| D. | arvestades, et kliimamuutus võib teravdada võimalikke konflikte loodusvarade üle, kuna põllumaid jääb vähemaks, veepuudus suureneb, raadamine sageneb või toimub kliimast ajendatud ränne; arvestades, et tuleb võtta arvesse ka kliimamuutuse võimalikku mõju rahvatervisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutus võib teravdada võimalikke konflikte loodusvarade üle, kuna põllumaid jääb vähemaks, veepuudus suureneb, raadamine sageneb või toimub kliimast ajendatud ränne; arvestades, et tuleb võtta arvesse ka kliimamuutuse võimalikku mõju rahvatervisele;

| E. | arvestades, et metsade raadamine põhjustab ligikaudu 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest, on üks peamisi bioloogilise mitmekesisuse kao põhjustajaid ja kujutab tõsist ohtu arengule, eriti vaeste inimeste elatusvahenditele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et metsade raadamine põhjustab ligikaudu 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest, on üks peamisi bioloogilise mitmekesisuse kao põhjustajaid ja kujutab tõsist ohtu arengule, eriti vaeste inimeste elatusvahenditele;

| F. | arvestades, et arengumaades vajalikud leevendus- ja kohanemismeetmed nõuavad oluliselt suuremaid rahalisi vahendeid ja seetõttu tuleks kliimamuutusega võitlemiseks eraldada vahendeid sarnases ulatuses kui praeguse finantskriisi lahendamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arengumaades vajalikud leevendus- ja kohanemismeetmed nõuavad oluliselt suuremaid rahalisi vahendeid ja seetõttu tuleks kliimamuutusega võitlemiseks eraldada vahendeid sarnases ulatuses kui praeguse finantskriisi lahendamiseks;

| G. | arvestades, et suurem osa kliimamuutusega tegelemiseks lubatud rahast pärineb ametliku arenguabi eelarvetest, mille tõttu suunatakse ümber arenguabiks mõeldud vahendeid ning mis kujutab endast tõsist ohtu vaesuse vähendamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suurem osa kliimamuutusega tegelemiseks lubatud rahast pärineb ametliku arenguabi eelarvetest, mille tõttu suunatakse ümber arenguabiks mõeldud vahendeid ning mis kujutab endast tõsist ohtu vaesuse vähendamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;

| H. | arvestades, et siduva rahvusvahelise raamistikuga, mis toob kaasa heitkoguste vähendamise vajalikus ulatuses, kaasneb suur vahetu kasu inimeste tervisele kogu maailmas, ja kui niisugust raamistikku vastu ei võeta, satuvad ohtu edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning protsess võib ümber pöörduda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et siduva rahvusvahelise raamistikuga, mis toob kaasa heitkoguste vähendamise vajalikus ulatuses, kaasneb suur vahetu kasu inimeste tervisele kogu maailmas, ja kui niisugust raamistikku vastu ei võeta, satuvad ohtu edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning protsess võib ümber pöörduda;

| I. | arvestades, et EL on ainus piirkondlik üksus maailmas, kes on omale seadnud siduvad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid, võttes vastu eespool mainitud kliima- ja energiapaketi, mis hõlmab õiguslikke meetmeid, mille abil 2020. aastaks vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid ühepoolselt 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, ja mis sisaldab kohustust püüelda 30 %-lise või suurema vähendamise poole kooskõlas uusimate teaduslike edusammudega, kui Kopenhaagenis saavutatakse piisavalt ambitsioonikas ja siduv rahvusvaheline kokkulepe, millega nõutakse teistelt arenenud riikidelt sarnaseid jõupingutusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaadelt kohaseid panuseid vastavalt nende vastutusele ja võimalustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on ainus piirkondlik üksus maailmas, kes on omale seadnud siduvad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid, võttes vastu eespool mainitud kliima- ja energiapaketi, mis hõlmab õiguslikke meetmeid, mille abil 2020. aastaks vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid ühepoolselt 20 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, ja mis sisaldab kohustust püüelda 30 %-lise või suurema vähendamise poole kooskõlas uusimate teaduslike edusammudega, kui Kopenhaagenis saavutatakse piisavalt ambitsioonikas ja siduv rahvusvaheline kokkulepe, millega nõutakse teistelt arenenud riikidelt sarnaseid jõupingutusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaadelt kohaseid panuseid vastavalt nende vastutusele ja võimalustele;

| J. | arvestades, et vajalikud on ülemaailmsed muudatused tehnoloogias ja tehnoloogiaalane koostöö, et kiirendada uuendustegevuse tempot ning suurendada tutvustamise ja kasutuselevõtu ulatust nii, et kõikidel riikidel oleks juurdepääs taskukohastele jätkusuutlikele tehnoloogiatele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vajalikud on ülemaailmsed muudatused tehnoloogias ja tehnoloogiaalane koostöö, et kiirendada uuendustegevuse tempot ning suurendada tutvustamise ja kasutuselevõtu ulatust nii, et kõikidel riikidel oleks juurdepääs taskukohastele jätkusuutlikele tehnoloogiatele;

| K. | arvestades, et väga olulist rolli CO2 heitkoguste piiramisel etendab energiatõhusus, eriti hiljutised algatused ehitiste energiatõhususe alal ja energiamärgistuse eeskirjad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et väga olulist rolli CO2 heitkoguste piiramisel etendab energiatõhusus, eriti hiljutised algatused ehitiste energiatõhususe alal ja energiamärgistuse eeskirjad;

| L. | arvestades, et ambitsioonikad kliimameetmed aitaksid kaasa praeguse majanduskriisi lahendamisele uute töökohtade loomise ja kasvava majandustegevuse kaudu, ning arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur peab ambitsioonikat kokkulepet Kopenhaagenis vajalikuks kriisi tõttu viivitunud investeeringute suunamiseks keskkonnasäästlikesse investeeringutesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ambitsioonikad kliimameetmed aitaksid kaasa praeguse majanduskriisi lahendamisele uute töökohtade loomise ja kasvava majandustegevuse kaudu, ning arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur peab ambitsioonikat kokkulepet Kopenhaagenis vajalikuks kriisi tõttu viivitunud investeeringute suunamiseks keskkonnasäästlikesse investeeringutesse;

| M. | arvestades, et terve rida kolmandaid riike on võtnud meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks, näiteks seadnud heitkoguste vähendamise eesmärgid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et terve rida kolmandaid riike on võtnud meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks, näiteks seadnud heitkoguste vähendamise eesmärgid;

| N. | arvestades, et ulatuslik kokkulepe Kopenhaagenis on vajalik selleks, et võidelda süsinikulekkega ja luua võrdne konkurentsiolukord kasvuhoonegaaside heitkoguste 30 %-lisele vähendamisele ülemineku kontekstis; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ulatuslik kokkulepe Kopenhaagenis on vajalik selleks, et võidelda süsinikulekkega ja luua võrdne konkurentsiolukord kasvuhoonegaaside heitkoguste 30 %-lisele vähendamisele ülemineku kontekstis;

| O. | arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkoguste tegelik vähendamine nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki heitkoguseid tekitavaid tootmissektoreid ja liikuvust, ning seda tuleks arvesse võtta edukal üleminekul jätkusuutlikule majandusmudelile, mis näeb ette, et keskkonna kvaliteet käib käsikäes majanduskasvu, rikkuse loomise ja tehnoloogia arenguga, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkoguste tegelik vähendamine nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki heitkoguseid tekitavaid tootmissektoreid ja liikuvust, ning seda tuleks arvesse võtta edukal üleminekul jätkusuutlikule majandusmudelile, mis näeb ette, et keskkonna kvaliteet käib käsikäes majanduskasvu, rikkuse loomise ja tehnoloogia arenguga,

Eesmärk

| 1. | nõuab tungivalt, et EL jätkaks kliimaalase välispoliitika väljaarendamist ja esineks ühehäälselt, et säilitada juhtroll Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) toimuvatel läbirääkimistel, ja säilitaks kõrged nõudmised aruteludes rahvusvaheliste partneritega, et sõlmida Kopenhaagenis ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe, mis oleks kooskõlas uusimate teaduslike edusammudega ja 2 °C eesmärgiga; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et EL jätkaks kliimaalase välispoliitika väljaarendamist ja esineks ühehäälselt, et säilitada juhtroll Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) toimuvatel läbirääkimistel, ja säilitaks kõrged nõudmised aruteludes rahvusvaheliste partneritega, et sõlmida Kopenhaagenis ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe, mis oleks kooskõlas uusimate teaduslike edusammudega ja 2 °C eesmärgiga;

| 2. | rõhutab, et käesoleva aasta lõpuks peavad läbirääkimiste osalised saavutama Kopenhaagenis õiguslikult siduva kokkuleppe tööstusriikide eesmärkide üle kliimamuutuse leevendamisel ja rahastamise üle ning kehtestama ametliku protsessi õiguslikult siduva üldise kliimalepingu saavutamiseks 2010. aasta esimestel kuudel, mis jõustuks 1. jaanuaril 2013; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et käesoleva aasta lõpuks peavad läbirääkimiste osalised saavutama Kopenhaagenis õiguslikult siduva kokkuleppe tööstusriikide eesmärkide üle kliimamuutuse leevendamisel ja rahastamise üle ning kehtestama ametliku protsessi õiguslikult siduva üldise kliimalepingu saavutamiseks 2010. aasta esimestel kuudel, mis jõustuks 1. jaanuaril 2013;

| 3. | kutsub kõikide COP 15 liikmete riigipäid ja valitsusjuhte üles omistama sellele küsimusele võimalikult kõrget prioriteeti ja näitama üles poliitilist eeskuju ning rõhutab, kui oluline on, et kõnealused riigipead või valitsusjuhid leiaksid võimaluse osaleda COP 15 kõrgetasemelisel osal, et vältida mis tahes võimalust, et olulisi ja pikaajalisi riiklike kohustusi hõlmav kokkulepe jääb kinnitamata, kuna kohalolevatel läbirääkijatel ei ole poliitilist mandaati või nõutavaid ametivolitusi; |
| --- | --- |

3.

kutsub kõikide COP 15 liikmete riigipäid ja valitsusjuhte üles omistama sellele küsimusele võimalikult kõrget prioriteeti ja näitama üles poliitilist eeskuju ning rõhutab, kui oluline on, et kõnealused riigipead või valitsusjuhid leiaksid võimaluse osaleda COP 15 kõrgetasemelisel osal, et vältida mis tahes võimalust, et olulisi ja pikaajalisi riiklike kohustusi hõlmav kokkulepe jääb kinnitamata, kuna kohalolevatel läbirääkijatel ei ole poliitilist mandaati või nõutavaid ametivolitusi;

| 4. | rõhutab, et jätkuvate kohustuste tagamiseks ka pärast Kyoto protokolli esimese kohustusperioodi lõppemist on ülioluline lõpetada Kopenhaagenis läbirääkimised 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kokkuleppe üle, ning juhib lisaks tähelepanu sellele, et edasised viivitused ülemaailmses tegutsemises võivad kaasa tuua olukorra, kus tulevased põlvkonnad ei ole enam võimelised kliimamuutust kontrollima; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et jätkuvate kohustuste tagamiseks ka pärast Kyoto protokolli esimese kohustusperioodi lõppemist on ülioluline lõpetada Kopenhaagenis läbirääkimised 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kokkuleppe üle, ning juhib lisaks tähelepanu sellele, et edasised viivitused ülemaailmses tegutsemises võivad kaasa tuua olukorra, kus tulevased põlvkonnad ei ole enam võimelised kliimamuutust kontrollima;

Kohustus vähendada heitkoguseid

| 5. | rõhutab, et rahvusvaheline kokkulepe peaks rajanema „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõttel, mille kohaselt tööstusriigid näitavad teed omamaiste heitkoguste vähendamisel; on aga siiski seisukohal, et arvestades Hiina, India ja Brasiilia majanduslikku osatähtsust, peaksid nad seadma endale tööstusriikidega sarnased eesmärgid, samas kui teised tärkava turumajandusega riigid peaksid Bali tegevuskava kohaselt võtma säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid, mida arenenud riigid toetavad ja võimaldavad tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmise abil viisil, mida saab mõõta, kirjeldada ja tõestada, võttes tehnosiirde puhul nõuetekohaselt arvesse tööstusomandi õiguste kaitset ning vähim arenenud riikide erivajadusi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et rahvusvaheline kokkulepe peaks rajanema „ühise, aga erineva vastutuse” põhimõttel, mille kohaselt tööstusriigid näitavad teed omamaiste heitkoguste vähendamisel; on aga siiski seisukohal, et arvestades Hiina, India ja Brasiilia majanduslikku osatähtsust, peaksid nad seadma endale tööstusriikidega sarnased eesmärgid, samas kui teised tärkava turumajandusega riigid peaksid Bali tegevuskava kohaselt võtma säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid, mida arenenud riigid toetavad ja võimaldavad tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmise abil viisil, mida saab mõõta, kirjeldada ja tõestada, võttes tehnosiirde puhul nõuetekohaselt arvesse tööstusomandi õiguste kaitset ning vähim arenenud riikide erivajadusi;

| 6. | usub, et Kopenhaageni kokkulepe peaks siduma osalised kohustuslike vähendamistega ja võimaldama nõuete täitmata jätmise puhul rahvusvahelisel tasandil sanktsioone, mille vorm tuleb veel kindlaks määrata; |
| --- | --- |

6.

usub, et Kopenhaageni kokkulepe peaks siduma osalised kohustuslike vähendamistega ja võimaldama nõuete täitmata jätmise puhul rahvusvahelisel tasandil sanktsioone, mille vorm tuleb veel kindlaks määrata;

| 7. | tuletab meelde, et rahvusvaheline kokkulepe peaks tagama arenenud riikides kollektiivse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahemiku 25–40 % ülemises osas 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on soovitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes (IPCC 4AR), ja et värskete teaduslike andmete kohaselt on vaja heitkoguseid vähendada vähemalt 40 %; nõuab, et kõnealune vähendus toimuks riigisiseselt; tuletab meelde, et ELile ja muudele arenenud riikidele tuleb seada pikaajaline eesmärk vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaase vähemalt 80 % võrreldes 1990. aasta tasemega; tuletab meelde, et kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogused peaksid hakkama vähenema hiljemalt 2015. aastaks; rõhutab, et rahvusvahelises kokkuleppes kokku lepitud vähendamiseesmärgid peavad olema kooskõlas 2 °C eesmärgi ja uusimate teaduslike arengutega; nõuab seetõttu kokkuleppe korrapärast läbivaatamist iga viie aasta järel tagamaks, et vähendamiseesmärgid on 2 °C eesmärgi saavutamiseks piisavalt ambitsioonikad ja et kõnealused eesmärgid on ka edaspidi kooskõlas uusimate teaduslike arengutega; nõuab ülemaailmse süsinikuarvestuse mehhanismi loomist; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et rahvusvaheline kokkulepe peaks tagama arenenud riikides kollektiivse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahemiku 25–40 % ülemises osas 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on soovitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes (IPCC 4AR), ja et värskete teaduslike andmete kohaselt on vaja heitkoguseid vähendada vähemalt 40 %; nõuab, et kõnealune vähendus toimuks riigisiseselt; tuletab meelde, et ELile ja muudele arenenud riikidele tuleb seada pikaajaline eesmärk vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaase vähemalt 80 % võrreldes 1990. aasta tasemega; tuletab meelde, et kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogused peaksid hakkama vähenema hiljemalt 2015. aastaks; rõhutab, et rahvusvahelises kokkuleppes kokku lepitud vähendamiseesmärgid peavad olema kooskõlas 2 °C eesmärgi ja uusimate teaduslike arengutega; nõuab seetõttu kokkuleppe korrapärast läbivaatamist iga viie aasta järel tagamaks, et vähendamiseesmärgid on 2 °C eesmärgi saavutamiseks piisavalt ambitsioonikad ja et kõnealused eesmärgid on ka edaspidi kooskõlas uusimate teaduslike arengutega; nõuab ülemaailmse süsinikuarvestuse mehhanismi loomist;

| 8. | kutsub ELi üles selgitama, millistel tingimustel ta suurendaks heitkoguste vähendamise kohustust, võttes arvesse asjaolu, et viimased teaduslikud soovitused nõuavad heite vähendamist 40 %; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi üles selgitama, millistel tingimustel ta suurendaks heitkoguste vähendamise kohustust, võttes arvesse asjaolu, et viimased teaduslikud soovitused nõuavad heite vähendamist 40 %;

| 9. | nõuab, et Kopenhaageni kokkuleppesse lisataks aruandekohustus, mille kohaselt 1. lisa osalised peavad koostama tegevuskavad heitkoguste vähendamise saavutamiseks ajavahemikus kuni 2050. aastani kooskõlas 2°C eesmärgiga; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Kopenhaageni kokkuleppesse lisataks aruandekohustus, mille kohaselt 1. lisa osalised peavad koostama tegevuskavad heitkoguste vähendamise saavutamiseks ajavahemikus kuni 2050. aastani kooskõlas 2°C eesmärgiga;

| 10. | tunnustab Jaapani võetud kohustust vähendada oma heitkoguseid 2020. aastaks 25 % võrra ja tervitab positiivseid signaale Hiinast; nõuab nende arengute valguses tungivalt, et USA muudaks valimiskampaania käigus seatud eesmärgid siduvaks, andes sellega tugeva signaali juhtivate arenenud riikide tahtest alustada võitlust kliimamuutusega; rõhutab selles kontekstis, et on väga oluline, et ka India annaks oma panuse; |
| --- | --- |

10.

tunnustab Jaapani võetud kohustust vähendada oma heitkoguseid 2020. aastaks 25 % võrra ja tervitab positiivseid signaale Hiinast; nõuab nende arengute valguses tungivalt, et USA muudaks valimiskampaania käigus seatud eesmärgid siduvaks, andes sellega tugeva signaali juhtivate arenenud riikide tahtest alustada võitlust kliimamuutusega; rõhutab selles kontekstis, et on väga oluline, et ka India annaks oma panuse;

| 11. | väljendab rahulolu komisjoni 10. septembri 2009. aasta teatisega „Euroopa ettepanek Kopenhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine”, mis on arutelus oluline edusamm, ja toonitab eriti parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni rolli; |
| --- | --- |

11.

väljendab rahulolu komisjoni 10. septembri 2009. aasta teatisega „Euroopa ettepanek Kopenhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine”, mis on arutelus oluline edusamm, ja toonitab eriti parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni rolli;

| 12. | tuletab meelde, et rahvusvaheline kokkulepe peaks samuti tagama, et arengumaad tervikuna piiravad oma heitkoguste kasvu praegusest 15–30 % väiksemaks, et tagada 2 °C eesmärgi saavutamine; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et rahvusvaheline kokkulepe peaks samuti tagama, et arengumaad tervikuna piiravad oma heitkoguste kasvu praegusest 15–30 % väiksemaks, et tagada 2 °C eesmärgi saavutamine;

| 13. | toonitab, et riike, kes ei kuulu I lisasse, ei saa kohelda ühtemoodi, sest nende suutlikkus investeerida kliimamuutuse leevendamisse ja sellega kohanemisse, nagu ka nende suutlikkus kliimamuutusega kohaneda on erinev; |
| --- | --- |

13.

toonitab, et riike, kes ei kuulu I lisasse, ei saa kohelda ühtemoodi, sest nende suutlikkus investeerida kliimamuutuse leevendamisse ja sellega kohanemisse, nagu ka nende suutlikkus kliimamuutusega kohaneda on erinev;

| 14. | palub ELil kutsuda COP 15 liikmeid üles arendama välja ühist nägemust aastaks 2050 ja järgnevateks aastateks; |
| --- | --- |

14.

palub ELil kutsuda COP 15 liikmeid üles arendama välja ühist nägemust aastaks 2050 ja järgnevateks aastateks;

| 15. | tuletab lisaks meelde oma soovitust, et teatavaid kliima- ja energiapaketis kokkulepitud põhimõtteid kasutataks rahvusvahelise kokkuleppe alusprojektina, eelkõige arenenud riikide kohustuste siduvat lineaarset seost, diferentseerimist tõendatud heitkoguste ja sisemajanduse koguprodukti (SKP) alusel ning ranget iga-aastasele vähendamistegurile vastavuse režiimi; |
| --- | --- |

15.

tuletab lisaks meelde oma soovitust, et teatavaid kliima- ja energiapaketis kokkulepitud põhimõtteid kasutataks rahvusvahelise kokkuleppe alusprojektina, eelkõige arenenud riikide kohustuste siduvat lineaarset seost, diferentseerimist tõendatud heitkoguste ja sisemajanduse koguprodukti (SKP) alusel ning ranget iga-aastasele vähendamistegurile vastavuse režiimi;

Rahastamine

| 16. | rõhutab, et Kopenhaageni kokkulepe võib anda vajaliku stiimuli nn uuele säästvale kursile, kiirendades säästvat sotsiaalset arengut ja majanduskasvu, edendades keskkonnasäästlikku tehnoloogiat, taastuvenergiat ja energiatõhusust, vähendades energiatarbimist ning kindlustades uued töökohad ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nii arenenud riikides kui ka arengumaades; märgib samuti, et kliimamuutuse rahvatervisega seonduvatele aspektidele tuleb asjakohaselt tähelepanu pöörata; tuletab meelde Sterni aruannet kliimamuutuse majandustegurite kohta, millest nähtub, et rahvusvahelisel üldsusel on selged majanduslikud stiimulid tegutseda kliimamuutuse probleemi lahendamisel viivitamatult; tunnistab, et avaliku sektori alginvesteeringud säästva energia infrastruktuuri ja täiendavasse teadus- ja arendustegevusse vähendavad kliimamuutuse sotsiaalseid kulusid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et Kopenhaageni kokkulepe võib anda vajaliku stiimuli nn uuele säästvale kursile, kiirendades säästvat sotsiaalset arengut ja majanduskasvu, edendades keskkonnasäästlikku tehnoloogiat, taastuvenergiat ja energiatõhusust, vähendades energiatarbimist ning kindlustades uued töökohad ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nii arenenud riikides kui ka arengumaades; märgib samuti, et kliimamuutuse rahvatervisega seonduvatele aspektidele tuleb asjakohaselt tähelepanu pöörata; tuletab meelde Sterni aruannet kliimamuutuse majandustegurite kohta, millest nähtub, et rahvusvahelisel üldsusel on selged majanduslikud stiimulid tegutseda kliimamuutuse probleemi lahendamisel viivitamatult; tunnistab, et avaliku sektori alginvesteeringud säästva energia infrastruktuuri ja täiendavasse teadus- ja arendustegevusse vähendavad kliimamuutuse sotsiaalseid kulusid;

| 17. | rõhutab, et vaid arengumaade ja tärkava turumajandusega riikide püsiva majanduskasvu edasikestmine lubab kõigil riikidel aktiivselt osaleda kliimaprobleemide lahendamisel; nõuab seetõttu arengu- ja kliimaprobleemidele rohkem reaalselt integreeritud poliitilisi lahendusi; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et vaid arengumaade ja tärkava turumajandusega riikide püsiva majanduskasvu edasikestmine lubab kõigil riikidel aktiivselt osaleda kliimaprobleemide lahendamisel; nõuab seetõttu arengu- ja kliimaprobleemidele rohkem reaalselt integreeritud poliitilisi lahendusi;

| 18. | märgib, et kliimamuutus kujutab endast probleemi, mille jaoks ei ole olemas ühest poliitilist lahendust, kuid et olemasolevate võimaluste liitmine ja tõhususe järsk tõstmine arenenud riikide ja arengumaade majanduse ja ühiskonna kõigis valdkondades võivad aidata ressursside ja jaotuse probleemi lahendada ning tasandada teed kolmandale tööstusrevolutsioonile; |
| --- | --- |

18.

märgib, et kliimamuutus kujutab endast probleemi, mille jaoks ei ole olemas ühest poliitilist lahendust, kuid et olemasolevate võimaluste liitmine ja tõhususe järsk tõstmine arenenud riikide ja arengumaade majanduse ja ühiskonna kõigis valdkondades võivad aidata ressursside ja jaotuse probleemi lahendada ning tasandada teed kolmandale tööstusrevolutsioonile;

| 19. | rõhutab, et kliimamuutuse tagajärjed tabavad arengumaade inimesi isegi rängemalt ning seetõttu on ka nende riikide huvides anda panus kliimamuutuste konventsiooni edukasse sõlmimisse; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kliimamuutuse tagajärjed tabavad arengumaade inimesi isegi rängemalt ning seetõttu on ka nende riikide huvides anda panus kliimamuutuste konventsiooni edukasse sõlmimisse;

| 20. | rõhutab arenenud riikide kohustust anda piisavat, jätkusuutlikku ja prognoositavat rahalist ja tehnilist toetust arengumaadele, mis võimaldaks neil võtta kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kohaneda kliimamuutuse tagajärgedega ja vähendada raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid ning tõsta ka oma suutlikkust, et täita tulevase rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe kohustusi; |
| --- | --- |

20.

rõhutab arenenud riikide kohustust anda piisavat, jätkusuutlikku ja prognoositavat rahalist ja tehnilist toetust arengumaadele, mis võimaldaks neil võtta kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kohaneda kliimamuutuse tagajärgedega ja vähendada raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid ning tõsta ka oma suutlikkust, et täita tulevase rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe kohustusi;

| 21. | nõuab kindlalt, et niisugused kohustused anda seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga vajaminevat prognoositavat rahalist toetust kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peavad olema uued, täiendama ametlikku arenguabi ning olema sõltumatud liikmesriikide iga-aastastest eelarvemenetlustest; tuletab meelde, et vahendeid tuleks jagada mitte sooduslaenude, vaid toetustena; tuletab meelde juba olemasolevaid ametliku arenguabi kohustusi, mille eesmärk on jõuda 2015. aastaks 0,7 %-ni SKPst; |
| --- | --- |

21.

nõuab kindlalt, et niisugused kohustused anda seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga vajaminevat prognoositavat rahalist toetust kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peavad olema uued, täiendama ametlikku arenguabi ning olema sõltumatud liikmesriikide iga-aastastest eelarvemenetlustest; tuletab meelde, et vahendeid tuleks jagada mitte sooduslaenude, vaid toetustena; tuletab meelde juba olemasolevaid ametliku arenguabi kohustusi, mille eesmärk on jõuda 2015. aastaks 0,7 %-ni SKPst;

| 22. | rõhutab vajadust rahvusvahelise avaliku sektori poolse kiire rahastamise järele, et saavutada Kopenhaagenis ambitsioonikas kokkulepe, ning kutsub ELi üles võtma kohustust eraldada selleks ajavahemikul 2010–2012 igal aastal vähemalt komisjoni esitatud hinnanguline summa 5–7 miljardit eurot; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust rahvusvahelise avaliku sektori poolse kiire rahastamise järele, et saavutada Kopenhaagenis ambitsioonikas kokkulepe, ning kutsub ELi üles võtma kohustust eraldada selleks ajavahemikul 2010–2012 igal aastal vähemalt komisjoni esitatud hinnanguline summa 5–7 miljardit eurot;

| 23. | tuletab meelde, et ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peaks 2020. aastaks ulatuma vähemalt 30 miljardi euroni aastas ning et see summa võib suureneda seoses uute teadmistega kliimamuutuse tõsidusest ja selle põhjustatud kulude ulatusest; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peaks 2020. aastaks ulatuma vähemalt 30 miljardi euroni aastas ning et see summa võib suureneda seoses uute teadmistega kliimamuutuse tõsidusest ja selle põhjustatud kulude ulatusest;

| 24. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama märkimisväärselt oma rahalist toetust arengumaadele, et aidata neil kohaneda kliimamuutusega ja leevendada selle mõju, uurides teisi uuenduslikke finantsmehhanisme (nt vahetustehinguid „loodus võla katteks”); |
| --- | --- |

24.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama märkimisväärselt oma rahalist toetust arengumaadele, et aidata neil kohaneda kliimamuutusega ja leevendada selle mõju, uurides teisi uuenduslikke finantsmehhanisme (nt vahetustehinguid „loodus võla katteks”);

| 25. | rõhutab, et oluline osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide sertifikaatide enampakkumisel saadud tuludest (sealhulgas lennunduse ja meretranspordi saastekvootide enampakkumise tulud) tuleks eraldada arengumaade võitluseks kliimamuutuse vastu ja muutusega kohanemiseks; rõhutab siiski, et 2005. aastal alguse saanud ELi heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab vähem kui 50 % ELi heitkogustest; tuletab seetõttu meelde vajadust töötada välja alternatiivsed strateegiad, nii et kõik majanduse valdkonnad, mitte üksnes tööstus, ja eelkõige kõik liikmesriigid kannaksid heitkoguste vähendamise koormat ja täidaksid oma kohustusi; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et oluline osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide sertifikaatide enampakkumisel saadud tuludest (sealhulgas lennunduse ja meretranspordi saastekvootide enampakkumise tulud) tuleks eraldada arengumaade võitluseks kliimamuutuse vastu ja muutusega kohanemiseks; rõhutab siiski, et 2005. aastal alguse saanud ELi heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab vähem kui 50 % ELi heitkogustest; tuletab seetõttu meelde vajadust töötada välja alternatiivsed strateegiad, nii et kõik majanduse valdkonnad, mitte üksnes tööstus, ja eelkõige kõik liikmesriigid kannaksid heitkoguste vähendamise koormat ja täidaksid oma kohustusi;

| 26. | rõhutab, et eelseisvas ELi eelarve läbivaatamises tuleb keskenduda piisavate vahendite eraldamisele kliimamuutuse vastu võitlemise ja sellega kohanemise meetmete jaoks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et eelseisvas ELi eelarve läbivaatamises tuleb keskenduda piisavate vahendite eraldamisele kliimamuutuse vastu võitlemise ja sellega kohanemise meetmete jaoks;

| 27. | soovitab arenenud riikidel kavandada oma SKPst teatud osa eraldamist puhaste energiatehnoloogiate koostöörahastu loomiseks, sõltumata olemasolevatest arenguabi vahenditest; |
| --- | --- |

27.

soovitab arenenud riikidel kavandada oma SKPst teatud osa eraldamist puhaste energiatehnoloogiate koostöörahastu loomiseks, sõltumata olemasolevatest arenguabi vahenditest;

| 28. | toetab Norra ettepanekut eraldatud heitkoguste kohta ning Taani ja Mehhiko ettepanekuid; |
| --- | --- |

28.

toetab Norra ettepanekut eraldatud heitkoguste kohta ning Taani ja Mehhiko ettepanekuid;

| 29. | nõuab, et Kopenhaageni kokkuleppe alusel toimuva kliimakaitse rahastamise juhtimisstruktuurides tagataks arenenud riikide ja arengumaade võrdne esindatus; rõhutab lisaks, et ülekantavate rahaliste vahendite jätkusuutliku kasutamise tagamiseks tuleb rakendada arengupoliitika alal omandatud kogemusi ja kehtivaid põhimõtteid (näiteks hea valitsemistava); juhib tähelepanu asjaolule, et doonorriigid peavad investeerima arengumaade abi vastuvõtmise suutlikkuse suurendamisse, et viimased suudaksid vahendeid tulemuslikult kasutada; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et Kopenhaageni kokkuleppe alusel toimuva kliimakaitse rahastamise juhtimisstruktuurides tagataks arenenud riikide ja arengumaade võrdne esindatus; rõhutab lisaks, et ülekantavate rahaliste vahendite jätkusuutliku kasutamise tagamiseks tuleb rakendada arengupoliitika alal omandatud kogemusi ja kehtivaid põhimõtteid (näiteks hea valitsemistava); juhib tähelepanu asjaolule, et doonorriigid peavad investeerima arengumaade abi vastuvõtmise suutlikkuse suurendamisse, et viimased suudaksid vahendeid tulemuslikult kasutada;

Koostöö arengumaadega

| 30. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama olemasolevaid kliimaalaseid partnerlusi arengumaadega ja nende puudumisel sõlmima uusi partnerlusi, andes märkimisväärselt suuremat rahalist toetust tehnoloogia arendamisele ja siirdele, intellektuaalomandi õiguste kokkuleppele ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamisele, sh riiklikele kohanemiskavadele kui kliimamuutusega kohanemise olulistele vahenditele, mis edendavad omavastutust; |
| --- | --- |

30.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama olemasolevaid kliimaalaseid partnerlusi arengumaadega ja nende puudumisel sõlmima uusi partnerlusi, andes märkimisväärselt suuremat rahalist toetust tehnoloogia arendamisele ja siirdele, intellektuaalomandi õiguste kokkuleppele ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamisele, sh riiklikele kohanemiskavadele kui kliimamuutusega kohanemise olulistele vahenditele, mis edendavad omavastutust;

| 31. | rõhutab, et 2012. aasta järgses rahvusvahelises kliimamuutust käsitlevas kokkuleppes tuleks võtta arvesse praegusi arenguprotsesse nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma vajalikud seosed kliimamuutuse ja aastatuhande arengueesmärkide vahel, lülitades kliimamuutusega kohanemise ja selle leevendamise aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele suunatud projektidesse ja programmidesse ning kõikidesse vaesuse vähendamise strateegiatesse; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et 2012. aasta järgses rahvusvahelises kliimamuutust käsitlevas kokkuleppes tuleks võtta arvesse praegusi arenguprotsesse nii rahvusvahelisel kui ka riiklikul tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma vajalikud seosed kliimamuutuse ja aastatuhande arengueesmärkide vahel, lülitades kliimamuutusega kohanemise ja selle leevendamise aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele suunatud projektidesse ja programmidesse ning kõikidesse vaesuse vähendamise strateegiatesse;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oluliselt ülemaailmse kliimamuutuste liidu eelarvet ning teeb ettepaneku, et üheks rahastamisallikaks võiksid olla ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimuvate enampakkumiste eeldatavad tulud; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et ülemaailmsest kliimamuutuste liidust saaks kohanemise rahastamise arvelduskoda arengumaades, vältides nõnda uute kahepoolsete ELi algatuste loomist; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oluliselt ülemaailmse kliimamuutuste liidu eelarvet ning teeb ettepaneku, et üheks rahastamisallikaks võiksid olla ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimuvate enampakkumiste eeldatavad tulud; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et ülemaailmsest kliimamuutuste liidust saaks kohanemise rahastamise arvelduskoda arengumaades, vältides nõnda uute kahepoolsete ELi algatuste loomist;

| 33. | on seisukohal, et kliimamuutus põhjustab inimeste ümberasumist ning tekitab seetõttu uut sundrännet, millele rahvusvaheline üldsus peab piisavalt tähelepanu pöörama; kutsub rahvusvahelist üldsust üles kindlaks tegema ja kõrvaldama keskkonnapõgenike kaitsmisega seotud õigusalased lüngad, ning tegema algatuse konkreetse abi- ja kaitsesüsteemi loomiseks; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et kliimamuutus põhjustab inimeste ümberasumist ning tekitab seetõttu uut sundrännet, millele rahvusvaheline üldsus peab piisavalt tähelepanu pöörama; kutsub rahvusvahelist üldsust üles kindlaks tegema ja kõrvaldama keskkonnapõgenike kaitsmisega seotud õigusalased lüngad, ning tegema algatuse konkreetse abi- ja kaitsesüsteemi loomiseks;

| 34. | rõhutab vajadust institutsionaalse vastutuse ning usalduse järele, mille tagamiseks tuleb kindlustada doonor- ja abisaajariikide õiglane esindatus kohanemise rahastamisega tegelevate institutsioonide juhtorganites; |
| --- | --- |

34.

rõhutab vajadust institutsionaalse vastutuse ning usalduse järele, mille tagamiseks tuleb kindlustada doonor- ja abisaajariikide õiglane esindatus kohanemise rahastamisega tegelevate institutsioonide juhtorganites;

Energia ja energiatõhusus

| 35. | on seisukohal, et ülemaailmne üleminek tõhusale jätkusuutlikule majandusele ei ole vajalik mitte üksnes selleks, et ennetada ohtlikku kliimamuutust kasvuhoonegaaside heite vähendamise abil, vaid et seeläbi on võimalik suurendada investeeringuid, tööhõivet, majanduskasvu, konkurentsivõimet ja parandada elukvaliteeti, seadmata ohtu eesmärki tagada kõigile juurdepääs kaasaegsetele energiateenustele; seepärast toonitab, kui oluline on kiiresti parandada energiatõhusust ülemaailmselt ning suurendada taastuvate energiaallikate osatähtsust; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et ülemaailmne üleminek tõhusale jätkusuutlikule majandusele ei ole vajalik mitte üksnes selleks, et ennetada ohtlikku kliimamuutust kasvuhoonegaaside heite vähendamise abil, vaid et seeläbi on võimalik suurendada investeeringuid, tööhõivet, majanduskasvu, konkurentsivõimet ja parandada elukvaliteeti, seadmata ohtu eesmärki tagada kõigile juurdepääs kaasaegsetele energiateenustele; seepärast toonitab, kui oluline on kiiresti parandada energiatõhusust ülemaailmselt ning suurendada taastuvate energiaallikate osatähtsust;

| 36. | rõhutab, et rahvusvahelisel üleminekul süsinikuvaesele majandusele peetakse tuumaenergiat keskpikas perspektiivis oluliseks osaks muude energialiikide valikus; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et tuumakütusetsükli ohutuse ja turvalisuse küsimustega tuleb asjakohasel viisil tegeleda rahvusvahelisel tasemel, et tagada võimalikult kõrge ohutuse tase; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et rahvusvahelisel üleminekul süsinikuvaesele majandusele peetakse tuumaenergiat keskpikas perspektiivis oluliseks osaks muude energialiikide valikus; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et tuumakütusetsükli ohutuse ja turvalisuse küsimustega tuleb asjakohasel viisil tegeleda rahvusvahelisel tasemel, et tagada võimalikult kõrge ohutuse tase;

| 37. | nõuab tungivalt, et kõik valitsused, sh EL ja selle liikmesriikide valitsused edendaksid energiatõhusust; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid suurendaksid oma püüdlusi energiatõhususe paketi osas, eeskätt ehitiste energiatõhususe direktiivi, mis on praegu arutlusel (KOM(2008)0780), uuestisõnastamisel, mis võimaldaks saavutada paindliku ja tervikliku lepingu nõukoguga, saates Kopenhaageni lepingut silmas pidades tugeva signaali ELi võetud kohustuste kohta ning hõlbustades üleminekut kasvuhoonegaaside heite vähendamisele 30 % võrra; |
| --- | --- |

37.

nõuab tungivalt, et kõik valitsused, sh EL ja selle liikmesriikide valitsused edendaksid energiatõhusust; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid suurendaksid oma püüdlusi energiatõhususe paketi osas, eeskätt ehitiste energiatõhususe direktiivi, mis on praegu arutlusel (KOM(2008)0780), uuestisõnastamisel, mis võimaldaks saavutada paindliku ja tervikliku lepingu nõukoguga, saates Kopenhaageni lepingut silmas pidades tugeva signaali ELi võetud kohustuste kohta ning hõlbustades üleminekut kasvuhoonegaaside heite vähendamisele 30 % võrra;

| 38. | rõhutab, et fossiilkütuste laiaulatuslik kasutamine energiatootmisel on CO2 heite põhilisi allikaid kogu maailmas; tunnistab asjaolu, et keskpikas perspektiivis jääb fossiilkütustele energiaga varustamisel oluline osa; kutsub läbirääkivaid pooli üles omistama suurt tähtsust säästlike, energiatõhusate ja heidet vähendavate fossiilkütusetehnoloogiate edasiarendamisele ja kasutamisele elektrienergia tootmises; |
| --- | --- |

38.

rõhutab, et fossiilkütuste laiaulatuslik kasutamine energiatootmisel on CO2 heite põhilisi allikaid kogu maailmas; tunnistab asjaolu, et keskpikas perspektiivis jääb fossiilkütustele energiaga varustamisel oluline osa; kutsub läbirääkivaid pooli üles omistama suurt tähtsust säästlike, energiatõhusate ja heidet vähendavate fossiilkütusetehnoloogiate edasiarendamisele ja kasutamisele elektrienergia tootmises;

| 39. | on seisukohal, et nii heitkoguste vähendamise eesmärgid kui ka rahastamiskohustused tuleb allutada rangele vastavuse kontrolli režiimile, mis sisaldaks varase hoiatamise mehhanismi ja karistusi, nt tulevaste eraldatud heitkoguste kehtetuks tunnistamist; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et nii heitkoguste vähendamise eesmärgid kui ka rahastamiskohustused tuleb allutada rangele vastavuse kontrolli režiimile, mis sisaldaks varase hoiatamise mehhanismi ja karistusi, nt tulevaste eraldatud heitkoguste kehtetuks tunnistamist;

Kohanemine

| 40. | rõhutab arenenud riikide ajaloolist vastutust pöördumatu kliimamuutuse eest ning tuletab meelde kohustust abistada arengumaid ja vähim arenenud riike muutustega kohanemisel; |
| --- | --- |

40.

rõhutab arenenud riikide ajaloolist vastutust pöördumatu kliimamuutuse eest ning tuletab meelde kohustust abistada arengumaid ja vähim arenenud riike muutustega kohanemisel;

| 41. | kutsub seepärast ELi ja selle liikmesriike üles abistama arengumaid kliimamuutusega kohanemise suutlikkuse suurendamisel ning osutama piisavat tehnoloogilist abi keskkonnamuutustest kõige enam mõjutatud riikidele; |
| --- | --- |

41.

kutsub seepärast ELi ja selle liikmesriike üles abistama arengumaid kliimamuutusega kohanemise suutlikkuse suurendamisel ning osutama piisavat tehnoloogilist abi keskkonnamuutustest kõige enam mõjutatud riikidele;

| 42. | tunnistab, et vältimatu kliimamuutusega kohanemiseks on vaja ennetavaid meetmeid, eelkõige kõige haavatavamates piirkondades ja kõige haavatavamate elanikkonnarühmade jaoks, ning rõhutab vajadust tõsta inimeste teadlikkust, et kliimamuutusega kohanemine oleks võimalikult tõhus; |
| --- | --- |

42.

tunnistab, et vältimatu kliimamuutusega kohanemiseks on vaja ennetavaid meetmeid, eelkõige kõige haavatavamates piirkondades ja kõige haavatavamate elanikkonnarühmade jaoks, ning rõhutab vajadust tõsta inimeste teadlikkust, et kliimamuutusega kohanemine oleks võimalikult tõhus;

| 43. | rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad samuti energilisemalt toetama kohanemismeetmete kiiret rakendamist ELis, et säästa vahendeid edaspidisteks rahvusvahelisteks meetmeteks; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad samuti energilisemalt toetama kohanemismeetmete kiiret rakendamist ELis, et säästa vahendeid edaspidisteks rahvusvahelisteks meetmeteks;

Tehnoloogiaalased uuringud ja koostöö

| 44. | on veendunud, et vajalik on uus lähenemisviis tehnoloogiaalasele koostööle, et saavutada vajalik innovatsioonitempo kiirenemine ja uuenduste ulatuslikum kasutuselevõtt, tegemaks taskukohased kliimahoidlikud tehnoloogiad kõigile riikidele kättesaadavaks ning pöörates samas tähelepanu intellektuaalomandi õiguste küsimustele; |
| --- | --- |

44.

on veendunud, et vajalik on uus lähenemisviis tehnoloogiaalasele koostööle, et saavutada vajalik innovatsioonitempo kiirenemine ja uuenduste ulatuslikum kasutuselevõtt, tegemaks taskukohased kliimahoidlikud tehnoloogiad kõigile riikidele kättesaadavaks ning pöörates samas tähelepanu intellektuaalomandi õiguste küsimustele;

| 45. | on seisukohal, et Kopenhaageni kokkuleppes tuleks ette näha tehnoloogiaalased tegevusprogrammid, et kesksed kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise tehnoloogiad toetaksid tehnoloogilist ahelat tervikuna, seades eesmärgiks näiteks oluliselt suurendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega seotud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rahastamist; toetab sellega seoses komisjoni hinnangut, et energiateemaliste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse maht maailmas peaks praeguse tasemega võrreldes 2012. aastaks vähemalt kahekordistuma ja 2020. aastaks neljakordistuma; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et Kopenhaageni kokkuleppes tuleks ette näha tehnoloogiaalased tegevusprogrammid, et kesksed kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise tehnoloogiad toetaksid tehnoloogilist ahelat tervikuna, seades eesmärgiks näiteks oluliselt suurendada kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemisega seotud teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rahastamist; toetab sellega seoses komisjoni hinnangut, et energiateemaliste teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse maht maailmas peaks praeguse tasemega võrreldes 2012. aastaks vähemalt kahekordistuma ja 2020. aastaks neljakordistuma;

| 46. | nõuab arenenud riikidelt tungivalt suuremaid investeeringuid säästvate ja energiatõhusate tootmisprotsesside uudsete ja nüüdisaegsete tehnoloogiate alasesse teadustegevusse; peab oluliseks parandada 7. teadusuuringute raamprogrammi raames rahvusvahelise kliimamuutuse alase koostöö rahastamist; |
| --- | --- |

46.

nõuab arenenud riikidelt tungivalt suuremaid investeeringuid säästvate ja energiatõhusate tootmisprotsesside uudsete ja nüüdisaegsete tehnoloogiate alasesse teadustegevusse; peab oluliseks parandada 7. teadusuuringute raamprogrammi raames rahvusvahelise kliimamuutuse alase koostöö rahastamist;

Ülemaailmne CO2-turg

| 47. | rõhutab, et ehkki turulahendused, sealhulgas ülemaailmse CO2-turu loomine CO2 piiramise ja sellega kauplemise mehhanismide või maksukavade kujul arenenud riikides, ei ole lähitulevikus arengumaadele sobiv lahendus, peab see jääma kõigil läbirääkimistel pikemaajaliseks eesmärgiks; kutsub üles ELi ja tema partnereid üle maailma leidma lähiajal kõige tõhusama viisi, kuidas tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning USAs ja mujal kasutatavate piirkondlike või föderaalsete heitkogustega kauplemise süsteemide vahel, mis omakorda võimaldaks mitmekesisemaid heitkoguste vähendamise viise, turu suurenemist ja turu likviidsuse kasvu, ning kokkuvõttes ressursside tõhusamat jaotumist; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et ehkki turulahendused, sealhulgas ülemaailmse CO2-turu loomine CO2 piiramise ja sellega kauplemise mehhanismide või maksukavade kujul arenenud riikides, ei ole lähitulevikus arengumaadele sobiv lahendus, peab see jääma kõigil läbirääkimistel pikemaajaliseks eesmärgiks; kutsub üles ELi ja tema partnereid üle maailma leidma lähiajal kõige tõhusama viisi, kuidas tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning USAs ja mujal kasutatavate piirkondlike või föderaalsete heitkogustega kauplemise süsteemide vahel, mis omakorda võimaldaks mitmekesisemaid heitkoguste vähendamise viise, turu suurenemist ja turu likviidsuse kasvu, ning kokkuvõttes ressursside tõhusamat jaotumist;

| 48. | juhib tähelepanu asjaolule, et toimiv ülemaailmne CO2-turg on ELi majandusele hädavajalik, et tulla toime ELi ambitsioonikate kohustustega vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks; rõhutab vajadust sõlmida 2012. aasta järgseks ajavahemikuks põhjalik rahvusvaheline kokkulepe, milles sätestatakse võrreldavad kohustused ka teistele arenenud riikidele, et vältida süsinikulekke ohtu, pidades eelkõige silmas kasvuhoonegaaside heite vähendamise pikaajalisi eesmärke; sellega seoses rõhutab arenenud majandusega riikide ja tärkava turumajandusega riikide vahelise tiheda koostöö keskset tähtsust; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu asjaolule, et toimiv ülemaailmne CO2-turg on ELi majandusele hädavajalik, et tulla toime ELi ambitsioonikate kohustustega vähendada kasvuhoonegaaside heidet 2020. aastaks; rõhutab vajadust sõlmida 2012. aasta järgseks ajavahemikuks põhjalik rahvusvaheline kokkulepe, milles sätestatakse võrreldavad kohustused ka teistele arenenud riikidele, et vältida süsinikulekke ohtu, pidades eelkõige silmas kasvuhoonegaaside heite vähendamise pikaajalisi eesmärke; sellega seoses rõhutab arenenud majandusega riikide ja tärkava turumajandusega riikide vahelise tiheda koostöö keskset tähtsust;

| 49. | kiidab heaks Kyoto protokollis sätestatud puhta arengu mehhanismi kui ühe viisi, mis võimaldab arengumaadel CO2-turul osaleda ning varustada neid nüüdisaegse ja tõhusa tehnoloogiaga; rõhutab siiski, et korvamismeetmete kasutamist arenenud riikide poolt heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamiseks ei saa lugeda arengumaade kohustuse hulka, mis puudutavad nende kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe raames, ning see ei asenda arengumaadele leevendusmeetmete võtmiseks antavat rahalist ja tehnilist toetust; |
| --- | --- |

49.

kiidab heaks Kyoto protokollis sätestatud puhta arengu mehhanismi kui ühe viisi, mis võimaldab arengumaadel CO2-turul osaleda ning varustada neid nüüdisaegse ja tõhusa tehnoloogiaga; rõhutab siiski, et korvamismeetmete kasutamist arenenud riikide poolt heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamiseks ei saa lugeda arengumaade kohustuse hulka, mis puudutavad nende kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe raames, ning see ei asenda arengumaadele leevendusmeetmete võtmiseks antavat rahalist ja tehnilist toetust;

| 50. | nõuab lisaks, et projektidele seatavad ranged kvaliteedistandardid peavad olema osa tulevastest korvamismehhanismidest, vältimaks seda, et arenenud riigid jätavad arengumaad ilma odavatest vähendamisvõimalustest, ning tagama selliste projektide kõrge taseme heitkoguste usaldusväärse, kontrollitava ja täiendava tegeliku vähendamisega, mis ühtlasi toetab jätkusuutlikku arengut asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

50.

nõuab lisaks, et projektidele seatavad ranged kvaliteedistandardid peavad olema osa tulevastest korvamismehhanismidest, vältimaks seda, et arenenud riigid jätavad arengumaad ilma odavatest vähendamisvõimalustest, ning tagama selliste projektide kõrge taseme heitkoguste usaldusväärse, kontrollitava ja täiendava tegeliku vähendamisega, mis ühtlasi toetab jätkusuutlikku arengut asjaomastes riikides;

| 51. | on seisukohal, et puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus tuleb kõnealuste projektide kvaliteedistandardeid arvestavalt ümber korraldada; ühtlasi toetab komisjoni seisukohta, et tuleks kooskõlastada edasijõudnumate arenguriikide jaoks 2012. aasta järgseks ajaks mõeldud sektoripõhised mehhanismid, muutes need seeläbi arengumaade kliimakaitse ja säästva arengu tulemuslikuks vahendiks; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et puhta arengu mehhanism ja ühisrakendus tuleb kõnealuste projektide kvaliteedistandardeid arvestavalt ümber korraldada; ühtlasi toetab komisjoni seisukohta, et tuleks kooskõlastada edasijõudnumate arenguriikide jaoks 2012. aasta järgseks ajaks mõeldud sektoripõhised mehhanismid, muutes need seeläbi arengumaade kliimakaitse ja säästva arengu tulemuslikuks vahendiks;

| 52. | nõuab, et EL ja liikmesriigid peavad täitma kliimamuutuse mõju leevendamise kohustused eelkõige ELi siseselt, ning tuletab kõigile osapooltele meelde, et paindlikke mehhanisme tuleks kasutada võimalikult vähe; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et EL ja liikmesriigid peavad täitma kliimamuutuse mõju leevendamise kohustused eelkõige ELi siseselt, ning tuletab kõigile osapooltele meelde, et paindlikke mehhanisme tuleks kasutada võimalikult vähe;

Maakasutuse muutumine, raadamine, metsade ja loodusvarade seisundi halvenemine

| 53. | on seisukohal, et arenguriikidele tuleb anda märkimisväärset rahalist toetust ning tehnilist ja haldusabi troopikametsade suuremahulise raadamise lõpetamiseks hiljemalt 2020. aastaks ning et sellesuunalise pühendumuse ülesnäitamine on otsustava tähtsusega rahvusvahelistel läbirääkimistel ulatusliku ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et arenguriikidele tuleb anda märkimisväärset rahalist toetust ning tehnilist ja haldusabi troopikametsade suuremahulise raadamise lõpetamiseks hiljemalt 2020. aastaks ning et sellesuunalise pühendumuse ülesnäitamine on otsustava tähtsusega rahvusvahelistel läbirääkimistel ulatusliku ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks;

| 54. | rõhutab, et looduslike süsinikuneeldajate kaitsmine on kõige tõhusam ja tulemuslikum kliimamuutuse leevendamise vahend, millega ei kaasne teadaolevaid negatiivseid kõrvalmõjusid; on ühtlasi seisukohal, et põhjaliku metsastamispoliitika väljatöötamine on kliimamuutusega toimetulemisel hindamatu väärtusega; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, et looduslike süsinikuneeldajate kaitsmine on kõige tõhusam ja tulemuslikum kliimamuutuse leevendamise vahend, millega ei kaasne teadaolevaid negatiivseid kõrvalmõjusid; on ühtlasi seisukohal, et põhjaliku metsastamispoliitika väljatöötamine on kliimamuutusega toimetulemisel hindamatu väärtusega;

| 55. | kutsub ELi üles osalema rahvusvaheliste pingutuste rahastamises, et peatada metsade raadamine ja aidata kaasa ülemaailmsele mitteärilist eesmärki taotlevale metsastamisele; |
| --- | --- |

55.

kutsub ELi üles osalema rahvusvaheliste pingutuste rahastamises, et peatada metsade raadamine ja aidata kaasa ülemaailmsele mitteärilist eesmärki taotlevale metsastamisele;

| 56. | rõhutab metsade kaitse keskset tähtsust eduka ülemaailmse kliimakaitse seisukohalt ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tunnistaksid metsade kaitse vajalikkust ning lisaksid selle küsimuse rahvusvahelisse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

56.

rõhutab metsade kaitse keskset tähtsust eduka ülemaailmse kliimakaitse seisukohalt ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tunnistaksid metsade kaitse vajalikkust ning lisaksid selle küsimuse rahvusvahelisse kokkuleppesse;

| 57. | toetab komisjoni seisukohta, et avalike vahendite arvel rahastamine on kõige realistlikum abinõu raadamisvastaste stiimulite loomiseks aastatel 2013–2020; kutsub lisaks ELi ja liikmesriike üles rahastama aastatel 2010–2012 varajasi meetmeid arengumaades ning toetab komisjoni ettepanekut luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism (Global Forest Carbon Mechanism – GFCM), mille aluseks oleks alaline rahastamiskord; kutsub liikmesriike üles toetama kohustust peatada maailmas raadamine, maa ja metsade seisundi halvenemine ning kõrbestumine sellega, et nad eraldavad olulise osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames laekunud enampakkumise tuludest raadamise ja metsade seisundi halvenemise vähendamiseks arengumaades; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni ettepanekut järgida Norra rahastamisettepanekut ja anda edaspidi eraldatud heitkoguste enampakkumisest saadav tulu osaliselt GFCMile; |
| --- | --- |

57.

toetab komisjoni seisukohta, et avalike vahendite arvel rahastamine on kõige realistlikum abinõu raadamisvastaste stiimulite loomiseks aastatel 2013–2020; kutsub lisaks ELi ja liikmesriike üles rahastama aastatel 2010–2012 varajasi meetmeid arengumaades ning toetab komisjoni ettepanekut luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism (Global Forest Carbon Mechanism – GFCM), mille aluseks oleks alaline rahastamiskord; kutsub liikmesriike üles toetama kohustust peatada maailmas raadamine, maa ja metsade seisundi halvenemine ning kõrbestumine sellega, et nad eraldavad olulise osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames laekunud enampakkumise tuludest raadamise ja metsade seisundi halvenemise vähendamiseks arengumaades; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni ettepanekut järgida Norra rahastamisettepanekut ja anda edaspidi eraldatud heitkoguste enampakkumisest saadav tulu osaliselt GFCMile;

| 58. | rõhutab, et tulevane GFCM tuleb otsustega siduda ja see peab aitama saavutada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärke, ning et raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ÜRO programmi (REDD) meetmete, eeskirjade ja meetodite puhul tuleb selgelt arvesse võtta nende mõju bioloogilisele mitmekesisusele; on arvamusel, et GFCM peab tagama eelkõige põlismetsade kaitse; toonitab, et tööstuslikku metsamajandust, mille kliimamuutust leevendav mõju on väike ja mis võib ohustada bioloogilist mitmekesisust, ei tohi GFCMi kaudu rahastada; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et tulevane GFCM tuleb otsustega siduda ja see peab aitama saavutada bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni eesmärke, ning et raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ÜRO programmi (REDD) meetmete, eeskirjade ja meetodite puhul tuleb selgelt arvesse võtta nende mõju bioloogilisele mitmekesisusele; on arvamusel, et GFCM peab tagama eelkõige põlismetsade kaitse; toonitab, et tööstuslikku metsamajandust, mille kliimamuutust leevendav mõju on väike ja mis võib ohustada bioloogilist mitmekesisust, ei tohi GFCMi kaudu rahastada;

| 59. | rõhutab, et mis tahes tulevase GFCMi puhul tuleb tunnustada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigusi, kaasa arvatud nende õigus kollektiivsele omandile ja autonoomsetele põlisrahvaste territooriumidele, ning tagada nende täielik ja tulemuslik osalemine ja otsustusõigus igal tasandil, sealhulgas riiklike REDDi kavade väljatöötamisel ja rakendamisel ning rahaliste vahendite eraldamisel ja jaotamisel; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et mis tahes tulevase GFCMi puhul tuleb tunnustada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade õigusi, kaasa arvatud nende õigus kollektiivsele omandile ja autonoomsetele põlisrahvaste territooriumidele, ning tagada nende täielik ja tulemuslik osalemine ja otsustusõigus igal tasandil, sealhulgas riiklike REDDi kavade väljatöötamisel ja rakendamisel ning rahaliste vahendite eraldamisel ja jaotamisel;

| 60. | kutsub ELi üles edendama rangeid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks; kutsub ELi üles toetama REDDi mehhanisme, mis ei piirdu puhta arengu mehhanismi projekti praeguse lähenemisviisiga, vaid tegelevad ka raadamise algpõhjustega, nagu halb valitsemistava, vaesus, korruptsioon ja õiguskaitse puudumine, toetades poliitika- ja institutsioonilist reformi nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riigi tasandil; |
| --- | --- |

60.

kutsub ELi üles edendama rangeid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamiseks; kutsub ELi üles toetama REDDi mehhanisme, mis ei piirdu puhta arengu mehhanismi projekti praeguse lähenemisviisiga, vaid tegelevad ka raadamise algpõhjustega, nagu halb valitsemistava, vaesus, korruptsioon ja õiguskaitse puudumine, toetades poliitika- ja institutsioonilist reformi nii kohalikul, piirkondlikul kui ka riigi tasandil;

| 61. | nõuab I lisa heite vähendamise eesmärkide ökoloogilise tulemuslikkuse võtmist juhtpõhimõtteks, millele tugineb ELi üldine lähenemine metsamajanduse ning maakasutuse, maakasutuse muutuste ja metsanduse arvepidamise rahvusvahelistele eeskirjadele; |
| --- | --- |

61.

nõuab I lisa heite vähendamise eesmärkide ökoloogilise tulemuslikkuse võtmist juhtpõhimõtteks, millele tugineb ELi üldine lähenemine metsamajanduse ning maakasutuse, maakasutuse muutuste ja metsanduse arvepidamise rahvusvahelistele eeskirjadele;

| 62. | juhib tähelepanu sellele, et mitmetes valdkondades (näiteks veemajandus, ökosüsteemide kaitse, põllumajanduslik tootmine, mullastiku seisund, maakasutuse muutumine, tervis, toiduainetega varustatus ja katastroofioht) järgitavad tegevustavad on kliimamuutust põhjustanud ja süvendanud, kuid samas on need valdkonnad kliimamuutuste negatiivsete tagajärgede all ka rängalt kannatanud; arvab, et Kopenhaageni kokkulepe peaks hõlmama mõlemat nimetatud mõõdet koos sihtotstarbeliste meetmetega neile valdkondadele avalduva mõju leevendamiseks ja kliimamuutusega kohanemiseks; |
| --- | --- |

62.

juhib tähelepanu sellele, et mitmetes valdkondades (näiteks veemajandus, ökosüsteemide kaitse, põllumajanduslik tootmine, mullastiku seisund, maakasutuse muutumine, tervis, toiduainetega varustatus ja katastroofioht) järgitavad tegevustavad on kliimamuutust põhjustanud ja süvendanud, kuid samas on need valdkonnad kliimamuutuste negatiivsete tagajärgede all ka rängalt kannatanud; arvab, et Kopenhaageni kokkulepe peaks hõlmama mõlemat nimetatud mõõdet koos sihtotstarbeliste meetmetega neile valdkondadele avalduva mõju leevendamiseks ja kliimamuutusega kohanemiseks;

Rahvusvaheline lennundus ja meretransport

| 63. | tuletab meelde, et lennundusel on lisaks CO2-ga seonduvatele ka rida muid mõjusid, mis ligikaudu kahekordistavad selle mõju ülemaailmsele soojenemisele; palub ELil tagada, et neid mõjusid Kopenhaageni kokkuleppes arvesse võetaks; |
| --- | --- |

63.

tuletab meelde, et lennundusel on lisaks CO2-ga seonduvatele ka rida muid mõjusid, mis ligikaudu kahekordistavad selle mõju ülemaailmsele soojenemisele; palub ELil tagada, et neid mõjusid Kopenhaageni kokkuleppes arvesse võetaks;

| 64. | nõuab - arvestades Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO) peetud läbirääkimiste ebaõnnestumist - rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi lisamist UNFCCC raames sõlmitavasse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

64.

nõuab - arvestades Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO) peetud läbirääkimiste ebaõnnestumist - rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi lisamist UNFCCC raames sõlmitavasse kokkuleppesse;

| 65. | nõuab tungivalt, et lennundus- ja merendusvaldkonnas sõlmitavates kokkulepetes seataks samasugused kohustuslikud eesmärgid nagu muudes valdkondades; lisaks nõuab tungivalt vähemalt 50 % saastekvootide müümist enampakkumisel; |
| --- | --- |

65.

nõuab tungivalt, et lennundus- ja merendusvaldkonnas sõlmitavates kokkulepetes seataks samasugused kohustuslikud eesmärgid nagu muudes valdkondades; lisaks nõuab tungivalt vähemalt 50 % saastekvootide müümist enampakkumisel;

Kodanikuühiskonna kaasamine

| 66. | rõhutab kohalike elanike põhjaliku teavitamise, nendega konsulteerimise ja nende otsustusprotsessidesse kaasamise suurt tähtsust ning eelkõige soovitab linnakeskustel, piirkondadel ja linnastutel käivitada valitsuste toetusel oma teavitamiskampaaniad, mida võiks ühitada konkreetsete heite vähendamise eesmärkidega; |
| --- | --- |

66.

rõhutab kohalike elanike põhjaliku teavitamise, nendega konsulteerimise ja nende otsustusprotsessidesse kaasamise suurt tähtsust ning eelkõige soovitab linnakeskustel, piirkondadel ja linnastutel käivitada valitsuste toetusel oma teavitamiskampaaniad, mida võiks ühitada konkreetsete heite vähendamise eesmärkidega;

| 67. | tunnistab, et kuna 2030. aastaks elab kaks kolmandikku inimkonnast linnakeskustes, siis on linnadel, kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel eluliselt oluline osa praktiliste kliimameetmete rakendamisel; väljendab rahulolu ülemaailmse linnapeade ja kohalike omavalitsuste kliimakaitse kokkuleppes üles näidatud pühendumusega ning nõuab, et EL edendaks linnade, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemist riiklike kliimamuutuse strateegiate, sh leevendus- ja kohanemiskavade koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

67.

tunnistab, et kuna 2030. aastaks elab kaks kolmandikku inimkonnast linnakeskustes, siis on linnadel, kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel eluliselt oluline osa praktiliste kliimameetmete rakendamisel; väljendab rahulolu ülemaailmse linnapeade ja kohalike omavalitsuste kliimakaitse kokkuleppes üles näidatud pühendumusega ning nõuab, et EL edendaks linnade, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemist riiklike kliimamuutuse strateegiate, sh leevendus- ja kohanemiskavade koostamisel ja rakendamisel;

Euroopa Parlamendi delegatsioon

| 68. | on seisukohal, et ELi delegatsioonil on nendel kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel kanda oluline roll, ja peab seetõttu vastuvõetamatuks, et delegatsiooni Euroopa Parlamendi esindajatel ei olnud võimalik osaleda varasema osaliste konverentsi ELi kooskõlastuskoosolekutel; eeldab, et Euroopa Parlamendi esindajatel on võimalik võtta osa sarnastest kohtumistest Kopenhaagenis vähemalt vaatlejatena sõnavõtuõigusega või ilma; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et ELi delegatsioonil on nendel kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel kanda oluline roll, ja peab seetõttu vastuvõetamatuks, et delegatsiooni Euroopa Parlamendi esindajatel ei olnud võimalik osaleda varasema osaliste konverentsi ELi kooskõlastuskoosolekutel; eeldab, et Euroopa Parlamendi esindajatel on võimalik võtta osa sarnastest kohtumistest Kopenhaagenis vähemalt vaatlejatena sõnavõtuõigusega või ilma;

*

* *

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

69.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 63.

(2)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.

(3)  ELT L 8, 13.1.2009, lk 3.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0042.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0121.

(6)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0491.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/12

---

Kolmapäev, 25. november 2009Stockholmi Programm

P7_TA(2009)0090

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm

2010/C 285 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti selle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevaid sätteid ja selle uut õigusraamistikku põhiõiguste kaitseks ja liidu kodakondsuse tugevdamiseks, Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7, Lissaboni lepinguga Euroopa Liidu toimimise lepingusse lisatud protokolli nr 8, mis on seotud liidu ühinemisega inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga, ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, millel on aluslepingutega võrdne õigusjõud;

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” (KOM(2009)0262), milles on esitatud komisjoni esmatähtsad ülesanded kõnealuses valdkonnas aastateks 2010–2014, ning komisjoni Haagi programmi ja tegevuskava hindamist (KOM(2009)0263) ja sellele lisatud rakendamise tulemustabelit (SEK(2009)0765), samuti riikide parlamentide, kodanikuühiskonna ning ELi asutuste ja organite poolset panust;

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi 16. oktoobri 2009. aasta dokumendi projekti „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses” (14449/09);

võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni vahel;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on Amsterdami lepingu jõustumisest alates olnud Euroopa Liidule oluliseks eesmärgiks; arvestades, et on oluline tagasi pöörduda kriminaal- ja tsiviilõiguse aspekte hõlmanud Tampere programmi algse mõtte juurde, mis keskendus õigusriigi põhimõtetele ning austusele inimõiguste ja põhivabaduste vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on Amsterdami lepingu jõustumisest alates olnud Euroopa Liidule oluliseks eesmärgiks; arvestades, et on oluline tagasi pöörduda kriminaal- ja tsiviilõiguse aspekte hõlmanud Tampere programmi algse mõtte juurde, mis keskendus õigusriigi põhimõtetele ning austusele inimõiguste ja põhivabaduste vastu;

| B. | arvestades, et üleilmastumine ei mõjuta mitte üksnes finantssektorit, vaid üha enam ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; arvestades, et see muudab vajalikuks terviklikuma poliitilise lähenemisviisi, millega kaasnevad meetmed rändega ja varjupaiga andmisega seotud kiireloomuliste küsimuste lahendamiseks, ning eeldab eelkõige justiits- ja siseküsimuste, arengu, rahvusvahelise kaubanduse ja sotsiaalküsimuste valdkondade poliitikas osalejate suuremat omavahelist teadmiste vahetamist ja koostööd, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üleilmastumine ei mõjuta mitte üksnes finantssektorit, vaid üha enam ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; arvestades, et see muudab vajalikuks terviklikuma poliitilise lähenemisviisi, millega kaasnevad meetmed rändega ja varjupaiga andmisega seotud kiireloomuliste küsimuste lahendamiseks, ning eeldab eelkõige justiits- ja siseküsimuste, arengu, rahvusvahelise kaubanduse ja sotsiaalküsimuste valdkondade poliitikas osalejate suuremat omavahelist teadmiste vahetamist ja koostööd,

| C. | arvestades, et Lissaboni lepingus, mis parlamendis toimunud hääletuste või referendumite teel hiljuti heaks kiideti, kujundatakse ümber vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika õiguslikud alused, eesmärgid, vahendid ja otsustusmeetodid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepingus, mis parlamendis toimunud hääletuste või referendumite teel hiljuti heaks kiideti, kujundatakse ümber vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika õiguslikud alused, eesmärgid, vahendid ja otsustusmeetodid;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepinguga liikmesriikide parlamentidele esmakordselt antud õigustel ja institutsioonilisel rollil on positiivne mõju eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arengule ja toimimisele, sest sellega tagatakse eeskätt subsidiaarsuse põhimõtte parem järgimine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepinguga liikmesriikide parlamentidele esmakordselt antud õigustel ja institutsioonilisel rollil on positiivne mõju eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arengule ja toimimisele, sest sellega tagatakse eeskätt subsidiaarsuse põhimõtte parem järgimine;

| E. | arvestades, et mitmes justiits- ja sisepoliitika valdkonnas ei ole liikmesriikide lahendused enam piisavad, mistõttu tuleb Euroopa Liidu tasandil töötada välja lahendus rände, turvalisuse ja tehnoloogia, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnast pärinevatele rahvusvahelistele probleemidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmes justiits- ja sisepoliitika valdkonnas ei ole liikmesriikide lahendused enam piisavad, mistõttu tuleb Euroopa Liidu tasandil töötada välja lahendus rände, turvalisuse ja tehnoloogia, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnast pärinevatele rahvusvahelistele probleemidele;

| F. | arvestades, et kontrolli kaotamine ELi sisepiiridel on Euroopa integratsiooni üks suurimaid saavutusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kontrolli kaotamine ELi sisepiiridel on Euroopa integratsiooni üks suurimaid saavutusi;

| G. | arvestades, et kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ja liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru oma riikide parlamentidele; arvestades, et parlamentarismi vajalik tugevdamine Euroopa Liidus peab seega ühelt poolt toetuma Euroopa Parlamendi volituste laiendamisele kogu liidu otsustamisprotsessi suhtes ja teiselt poolt riikide parlamentide suuremale kontrollile oma riigi valitsuste üle; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ja liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru oma riikide parlamentidele; arvestades, et parlamentarismi vajalik tugevdamine Euroopa Liidus peab seega ühelt poolt toetuma Euroopa Parlamendi volituste laiendamisele kogu liidu otsustamisprotsessi suhtes ja teiselt poolt riikide parlamentide suuremale kontrollile oma riigi valitsuste üle;

| H. | arvestades, et ühismeetmed peavad jääma ühenduse pädevuse piiridesse, ning arvestades, et Euroopa Liidu tasandi meetmeid tohib ainult siis rakendada, kui need tõotavad suuremat kasu kui liikmesriikide võetavad meetmed; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühismeetmed peavad jääma ühenduse pädevuse piiridesse, ning arvestades, et Euroopa Liidu tasandi meetmeid tohib ainult siis rakendada, kui need tõotavad suuremat kasu kui liikmesriikide võetavad meetmed;

| I. | arvestades, et tuleb säilitada Euroopa Liidu kodanike õigused ja õigused kaitsele, eelkõige õigus kaitsele andmekaitse valdkonnas, ning et parlamendile peab jääma kontroll justiits- ja sisepoliitika üle; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tuleb säilitada Euroopa Liidu kodanike õigused ja õigused kaitsele, eelkõige õigus kaitsele andmekaitse valdkonnas, ning et parlamendile peab jääma kontroll justiits- ja sisepoliitika üle;

| J. | arvestades, et õigusloomeprotsess peab olema erakordselt läbipaistev ning et riikide parlamentidel ja kodanikel peaks olema võimalik jälgida vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika määratlemist ja rakendamist ning teostada selle järelevalvet; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õigusloomeprotsess peab olema erakordselt läbipaistev ning et riikide parlamentidel ja kodanikel peaks olema võimalik jälgida vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika määratlemist ja rakendamist ning teostada selle järelevalvet;

| K. | arvestades, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mida näeb ette Lissaboni leping, ei mõjuta põhiõiguste kaitset põhiõiguste hartal ja Euroopa Kohtu praktikal põhinevas liidus ning annab arvestatava võimaluse täiendavaks kaitseks, kuid seejuures on vaja meeles pidada, et tuleb selgelt eristada Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mida näeb ette Lissaboni leping, ei mõjuta põhiõiguste kaitset põhiõiguste hartal ja Euroopa Kohtu praktikal põhinevas liidus ning annab arvestatava võimaluse täiendavaks kaitseks, kuid seejuures on vaja meeles pidada, et tuleb selgelt eristada Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni;

| L. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, pettuse ja korruptsiooni vastase tugeva ja õigeaegse võitluse huvides ning ELi finantshuvide kaitsmiseks on vaja tugevdada politsei- ja õigusalast koostööd, kaasata Europoli ning Eurojusti süstemaatilisemalt uurimistesse, asutada Euroopa prokuratuur ja saavutada tõhusaid ja mõõdetavaid tulemusi, ning arvestades, et ELi kodanikud soovivad, et EL etendaks korruptsioonivastases võitluses suuremat rolli; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, pettuse ja korruptsiooni vastase tugeva ja õigeaegse võitluse huvides ning ELi finantshuvide kaitsmiseks on vaja tugevdada politsei- ja õigusalast koostööd, kaasata Europoli ning Eurojusti süstemaatilisemalt uurimistesse, asutada Euroopa prokuratuur ja saavutada tõhusaid ja mõõdetavaid tulemusi, ning arvestades, et ELi kodanikud soovivad, et EL etendaks korruptsioonivastases võitluses suuremat rolli;

| M. | arvestades, et tsiviilõiguse valdkonnas tuleb järgmise viie aasta prioriteetides arvesse võtta üksikkodanike ja ettevõtete poolt väljendatud vajadusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tsiviilõiguse valdkonnas tuleb järgmise viie aasta prioriteetides arvesse võtta üksikkodanike ja ettevõtete poolt väljendatud vajadusi;

| N. | arvestades, et vastastikune tunnustamine kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala nurgakivi eeldab vastastikust usaldust teiste riikide õigussüsteemide vastu ning et nimetatud väärtusi saab tagada üksnes vastastikuse tundmise ja mõistmise abil, et luua niiviisi Euroopa õiguskultuur; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastastikune tunnustamine kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala nurgakivi eeldab vastastikust usaldust teiste riikide õigussüsteemide vastu ning et nimetatud väärtusi saab tagada üksnes vastastikuse tundmise ja mõistmise abil, et luua niiviisi Euroopa õiguskultuur;

| O. | arvestades, et Euroopa õigusruum tuleb rajada õigusala töötajate, s.o kohtunike ja prokuröride, Euroopa õiguskultuurile, mis ei põhine ainult liidu õigusel, vaid mida arendatakse ka riikide kohtusüsteemi vastastikuse tundmise ja mõistmise, ülikoolide õppekavade põhjaliku ümberkujundamise, üliõpilasvahetuste, õppekülastuste ja ühiskoolituse kaudu ning Euroopa õigusalase koolituse võrgustike ja Euroopa Õigusakadeemia aktiivsel toel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa õigusruum tuleb rajada õigusala töötajate, s.o kohtunike ja prokuröride, Euroopa õiguskultuurile, mis ei põhine ainult liidu õigusel, vaid mida arendatakse ka riikide kohtusüsteemi vastastikuse tundmise ja mõistmise, ülikoolide õppekavade põhjaliku ümberkujundamise, üliõpilasvahetuste, õppekülastuste ja ühiskoolituse kaudu ning Euroopa õigusalase koolituse võrgustike ja Euroopa Õigusakadeemia aktiivsel toel;

| P. | arvestades, et vastastikune usaldus sõltub ka erinevate riiklike süsteemide tõhususe ja tulemuste pidevast hindamisest, mida teostatakse nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil; arvestades, et sellega seoses tuleb viidata Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni hädavajalikule tööle; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastastikune usaldus sõltub ka erinevate riiklike süsteemide tõhususe ja tulemuste pidevast hindamisest, mida teostatakse nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil; arvestades, et sellega seoses tuleb viidata Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni hädavajalikule tööle;

| Q. | arvestades, et kohtusüsteemi eri sektorites toimivad Euroopa võrgustikud (Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, Euroopa kohtunõunike koostöövõrgustik, Euroopa Liidu Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühendus, Eurojusti Euroopa Peaprokuröride Ühendus, tsiviil- ja kohtuasju käsitlev Euroopa kohtute võrk ja õigusala töötajate võrgustikud) peavad mängima aktiivset rolli Euroopa õiguskultuuri edasises elluviimises, ning võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (1), oma 24. septembri 2002. aasta seisukohta sellise nõukogu otsuse vastuvõtmise kohta, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (2), oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (3) ja oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (4); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kohtusüsteemi eri sektorites toimivad Euroopa võrgustikud (Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, Euroopa kohtunõunike koostöövõrgustik, Euroopa Liidu Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühendus, Eurojusti Euroopa Peaprokuröride Ühendus, tsiviil- ja kohtuasju käsitlev Euroopa kohtute võrk ja õigusala töötajate võrgustikud) peavad mängima aktiivset rolli Euroopa õiguskultuuri edasises elluviimises, ning võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (1), oma 24. septembri 2002. aasta seisukohta sellise nõukogu otsuse vastuvõtmise kohta, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (2), oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (3) ja oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (4);

| R. | arvestades, et küberkuritegude arv on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, tuues kaasa keerukamaid õigusalaseid küsimusi ja vähendades kohtute tegutsemissuutlikkust; arvestades, et nimetatud arengute tõttu on vaja uurida võimalust asutada Euroopa küberkuritegude kohus, mis spetsialiseeruks küberkuritegevusega seotud küsimustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et küberkuritegude arv on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, tuues kaasa keerukamaid õigusalaseid küsimusi ja vähendades kohtute tegutsemissuutlikkust; arvestades, et nimetatud arengute tõttu on vaja uurida võimalust asutada Euroopa küberkuritegude kohus, mis spetsialiseeruks küberkuritegevusega seotud küsimustele;

Mõeldes Lissaboni lepingu kohasele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevale alale

| 1. | märgib, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uus mitmeaastane programm võetakse tõenäoliselt vastu ja rakendatakse Lissaboni lepingus määratletud uue õigusraamistiku kohaselt ning seetõttu peab see hõlmama kõiki lepingus sisalduvaid uuendusi, mille kohaselt:






  — | Schengeni koostööst, millega tagatakse isikute liikumisvabadus ELis, saab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuumik ning Schengeni piirkonda tuleb veelgi laiendada; |
| --- | --- | --- |

1.

märgib, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uus mitmeaastane programm võetakse tõenäoliselt vastu ja rakendatakse Lissaboni lepingus määratletud uue õigusraamistiku kohaselt ning seetõttu peab see hõlmama kõiki lepingus sisalduvaid uuendusi, mille kohaselt:

—

Schengeni koostööst, millega tagatakse isikute liikumisvabadus ELis, saab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuumik ning Schengeni piirkonda tuleb veelgi laiendada;

| — | iga isiku põhiõiguste kaitse ja edendamine ning õigustel, õigusel, solidaarsusel ja mitmekesisusel rajaneva Euroopa ülesehitamine on Euroopa poliitika jagamatud põhiväärtused; need on Euroopa tegevuskavas olulisel kohal ning ELi institutsioone kutsutakse üles austama kõigi inimeste võrdsete õiguste põhimõtet; |
| --- | --- |

—

iga isiku põhiõiguste kaitse ja edendamine ning õigustel, õigusel, solidaarsusel ja mitmekesisusel rajaneva Euroopa ülesehitamine on Euroopa poliitika jagamatud põhiväärtused; need on Euroopa tegevuskavas olulisel kohal ning ELi institutsioone kutsutakse üles austama kõigi inimeste võrdsete õiguste põhimõtet;

| — | otsustamisprotsessi tugevdatakse tavapärase õigusloomemenetluse kasutamisega Euroopa Kohtu täieliku järelevalve all; |
| --- | --- |

—

otsustamisprotsessi tugevdatakse tavapärase õigusloomemenetluse kasutamisega Euroopa Kohtu täieliku järelevalve all;

| — | täiendavad kaitsemeetmed kindlustavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete range järgimise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, tagades selle, et teatud arv riikide parlamente võib algatada nn hoiatusmenetluse ning andes üksikule liikmesriigile õiguse kasutada nn hädapidurit, kui ta on arvamusel, et õigusalase koostööga kriminaalasjades seotud õigusakti eelnõu võib negatiivselt mõjutada tema riigikorra põhikomponente; hädapiduri kasutamine toob tavaliselt kaasa tõhustatud koostöö tuumikrühma riikide vahel, kes soovivad oma poliitikaid integreerida; |
| --- | --- |

—

täiendavad kaitsemeetmed kindlustavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete range järgimise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, tagades selle, et teatud arv riikide parlamente võib algatada nn hoiatusmenetluse ning andes üksikule liikmesriigile õiguse kasutada nn hädapidurit, kui ta on arvamusel, et õigusalase koostööga kriminaalasjades seotud õigusakti eelnõu võib negatiivselt mõjutada tema riigikorra põhikomponente; hädapiduri kasutamine toob tavaliselt kaasa tõhustatud koostöö tuumikrühma riikide vahel, kes soovivad oma poliitikaid integreerida;

| 2. | märgib, et ELi tegevus muutub usaldusväärsemaks, kui see põhineb uuel või ümberkujundatud õiguslikul raamistikul, kaasa arvatud uutel sätetel põhiõiguste kaitse, sh rahvusvähemuste õiguste kaitse kohta, uutel sätetel igasuguse ebavõrdsuse vältimise kohta, eriti meeste ja naiste vahel (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 8), või igasuguse diskrimineerimise kaotamise kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 10), sätetel, millega edendatakse läbipaistvust kõikides ELi institutsioonides, organites, ja asutustes (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15), sätetel isikuandmete kaitse kohta avalik-õigusliku või eraõigusliku üksuse poolse kuritarvitamise eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16), sätetel diplomaatilise ja konsulaarkaitse kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 23), sätetel ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 77 ja sellele järgnevad artiklid), sätetel kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamise kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõige 4) ning sätetel hea haldustava suurendamise kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 298); |
| --- | --- |

2.

märgib, et ELi tegevus muutub usaldusväärsemaks, kui see põhineb uuel või ümberkujundatud õiguslikul raamistikul, kaasa arvatud uutel sätetel põhiõiguste kaitse, sh rahvusvähemuste õiguste kaitse kohta, uutel sätetel igasuguse ebavõrdsuse vältimise kohta, eriti meeste ja naiste vahel (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 8), või igasuguse diskrimineerimise kaotamise kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 10), sätetel, millega edendatakse läbipaistvust kõikides ELi institutsioonides, organites, ja asutustes (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15), sätetel isikuandmete kaitse kohta avalik-õigusliku või eraõigusliku üksuse poolse kuritarvitamise eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16), sätetel diplomaatilise ja konsulaarkaitse kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 23), sätetel ühise varjupaiga- ja sisserändepoliitika kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 77 ja sellele järgnevad artiklid), sätetel kolmandate riikide kodanike integratsiooni soodustamise kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 79 lõige 4) ning sätetel hea haldustava suurendamise kohta (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 298);

| 3. | rõhutab, kui oluline on laiendada igasuguste piiranguteta Euroopa Kohtu pädevust, et võimaldada kohtul teha eelotsuseid kõigis vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud küsimustes ning komisjonil algatada rikkumismenetlusi (5); |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui oluline on laiendada igasuguste piiranguteta Euroopa Kohtu pädevust, et võimaldada kohtul teha eelotsuseid kõigis vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud küsimustes ning komisjonil algatada rikkumismenetlusi (5);

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide kasutatavad loobumisvõimalused muudavad kodanike ja ettevõtete juurdepääsu õiguskaitsele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal keerulisemaks ja vähem läbipaistvaks ning et seetõttu tuleks neid võimalusi õigluse, sidususe ning lihtsuse huvides võimalikult palju vältida; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide kasutatavad loobumisvõimalused muudavad kodanike ja ettevõtete juurdepääsu õiguskaitsele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal keerulisemaks ja vähem läbipaistvaks ning et seetõttu tuleks neid võimalusi õigluse, sidususe ning lihtsuse huvides võimalikult palju vältida;

| 5. | väljendab rahulolu asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga muudetakse kaasotsustamismenetlus seadusandlikuks tavamenetluseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkondades, kus seda varem ei kohaldatud, millega tagatakse parlamentaarne kontroll Euroopa Liidu justiits- ja sisepoliitika erinevate aspektide ning meetmete üle; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi osalemine rahvusvaheliste kokkulepete ratifitseerimises täiendab vajalikul määral volitusi, mis parlamendile on antud liidu siseselt, eriti praeguse kolmanda samba valdkonda kuuluvates küsimustes; |
| --- | --- |

5.

väljendab rahulolu asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga muudetakse kaasotsustamismenetlus seadusandlikuks tavamenetluseks vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkondades, kus seda varem ei kohaldatud, millega tagatakse parlamentaarne kontroll Euroopa Liidu justiits- ja sisepoliitika erinevate aspektide ning meetmete üle; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi osalemine rahvusvaheliste kokkulepete ratifitseerimises täiendab vajalikul määral volitusi, mis parlamendile on antud liidu siseselt, eriti praeguse kolmanda samba valdkonda kuuluvates küsimustes;

| 6. | on seisukohal, et liikmesriikide omavahelise ning liikmesriikide ja liidu vahelise solidaarsuse põhimõte saab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kontekstis erilise tähenduse ning see peab muutuma toimivaks ja kohustuslikuks solidaarsuseks, eelkõige piirikontrolli, sisserännet, kodanikukaitset ja solidaarsusklauslit käsitlevate küsimuste puhul; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et liikmesriikide omavahelise ning liikmesriikide ja liidu vahelise solidaarsuse põhimõte saab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kontekstis erilise tähenduse ning see peab muutuma toimivaks ja kohustuslikuks solidaarsuseks, eelkõige piirikontrolli, sisserännet, kodanikukaitset ja solidaarsusklauslit käsitlevate küsimuste puhul;

| 7. | rõhutab, et EL põhineb vabaduse põhimõttel; rõhutab, et seda vabadust toetades tuleb turvalisuse poole püüelda kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja järgides põhiõigustealaseid kohustusi; nendib, et tasakaalu turvalisuse ja vabaduse vahel tuleb vaadelda sellest vaatenurgast lähtudes; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et EL põhineb vabaduse põhimõttel; rõhutab, et seda vabadust toetades tuleb turvalisuse poole püüelda kooskõlas õigusriigi põhimõtetega ja järgides põhiõigustealaseid kohustusi; nendib, et tasakaalu turvalisuse ja vabaduse vahel tuleb vaadelda sellest vaatenurgast lähtudes;

Sidusam, läbipaistvam ja demokraatlikum mitmeaastane programm

| 8. | on arvamusel, et Stockholmi programm peaks eelkõige:






  — | tegelema rände solidaarse lahenduse küsimusega; |
| --- | --- | --- |

8.

on arvamusel, et Stockholmi programm peaks eelkõige:

—

tegelema rände solidaarse lahenduse küsimusega;

| — | saavutama tasakaalu kodanike julgeoleku (nt välispiiride kaitse ja piiriülese kuritegevuse eest vastutusele võtmine) ning nende individuaalsete õiguste vahel; |
| --- | --- |

—

saavutama tasakaalu kodanike julgeoleku (nt välispiiride kaitse ja piiriülese kuritegevuse eest vastutusele võtmine) ning nende individuaalsete õiguste vahel;

| — | tagama kodanikele õiglase juurdepääsu õiguskaitsele, ning |
| --- | --- |

—

tagama kodanikele õiglase juurdepääsu õiguskaitsele, ning

| — | lahendama erinevate õiguskordadega seonduvad praktilised probleemid, millega kodanikud Euroopa Liidus silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

—

lahendama erinevate õiguskordadega seonduvad praktilised probleemid, millega kodanikud Euroopa Liidus silmitsi seisavad;

| 9. | on arvamusel, et selle programmi rakendamisel tuleks lojaalse koostöö vaimus kõige tähtsama eesmärgina tagada, et kodanike põhiõigused oleksid samaväärselt kaitstud olenemata sellest, kus nad asuvad ja kas neil tuleb tegemist teha liidu, sh ametite ja teiste asutuste, või liikmesriikide avaliku võimuga, ning et mitte keegi ei peaks kannatama seetõttu, et ta on otsustanud kasutada põhivabadusi, mis on liidu kodanikele antud kooskõlas inimõiguste traditsiooni ja liikmesriikidele ühiste õigusriigi põhimõtetega; |
| --- | --- |

9.

on arvamusel, et selle programmi rakendamisel tuleks lojaalse koostöö vaimus kõige tähtsama eesmärgina tagada, et kodanike põhiõigused oleksid samaväärselt kaitstud olenemata sellest, kus nad asuvad ja kas neil tuleb tegemist teha liidu, sh ametite ja teiste asutuste, või liikmesriikide avaliku võimuga, ning et mitte keegi ei peaks kannatama seetõttu, et ta on otsustanud kasutada põhivabadusi, mis on liidu kodanikele antud kooskõlas inimõiguste traditsiooni ja liikmesriikidele ühiste õigusriigi põhimõtetega;

Parlamentidevaheline koostöö

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et Lissaboni lepinguga loodud uues õiguslikus ja institutsioonilises raamistikus võib vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal uusi meetmeid vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna nõuetekohase kaasamisega asjakohasel viisil, eesmärgiga luua avatud ja pidev arutelu; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu asjaolule, et Lissaboni lepinguga loodud uues õiguslikus ja institutsioonilises raamistikus võib vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal uusi meetmeid vastu võtta ainult Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide ja kodanikuühiskonna nõuetekohase kaasamisega asjakohasel viisil, eesmärgiga luua avatud ja pidev arutelu;

| 11. | nõuab läbipaistvamat õigusloomeprotsessi ELi ja siseriiklikul tasandil ja tunneb heameelt seadusandliku tavamenetluse kasutamise üle, millega kindlustatakse dokumentidele ja teabele juurdepääsu õiguse võimalikult ulatuslik kohaldamine otsustamisprotsessis, eriti juhtudel, kui ettepanek võib mõjutada üksikisikute ja kodanike õigusi, olenemata sellest, kas algatuse esitab komisjon või liikmesriikide rühm; |
| --- | --- |

11.

nõuab läbipaistvamat õigusloomeprotsessi ELi ja siseriiklikul tasandil ja tunneb heameelt seadusandliku tavamenetluse kasutamise üle, millega kindlustatakse dokumentidele ja teabele juurdepääsu õiguse võimalikult ulatuslik kohaldamine otsustamisprotsessis, eriti juhtudel, kui ettepanek võib mõjutada üksikisikute ja kodanike õigusi, olenemata sellest, kas algatuse esitab komisjon või liikmesriikide rühm;

| 12. | teatab, et läbipaistva õigusloomeprotsessi huvides rahvusvahelisel tasandil, kus komisjon on omandanud ühenduse pädevuse ja parlamendile on jäänud üksnes nõusoleku andmise õigus, mida on eriti tõestanud Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsiga seotud arengud, kohustub parlament nimetatud konverentsil toimuvaid arenguid hoolikalt jälgima; võtab endale kohustuse rahastada asjast huvitatud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmetele osalemiseks avatud parlamentaarse foorumi asutamist, eesmärgiga luua vahendid parlamendiliikmete teavitamiseks konverentsil toimuvatest arengutest ning selle tööst ja saavutustest ning võimaldada erinevate teemade arutamist avalikul foorumil; |
| --- | --- |

12.

teatab, et läbipaistva õigusloomeprotsessi huvides rahvusvahelisel tasandil, kus komisjon on omandanud ühenduse pädevuse ja parlamendile on jäänud üksnes nõusoleku andmise õigus, mida on eriti tõestanud Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsiga seotud arengud, kohustub parlament nimetatud konverentsil toimuvaid arenguid hoolikalt jälgima; võtab endale kohustuse rahastada asjast huvitatud Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide liikmetele osalemiseks avatud parlamentaarse foorumi asutamist, eesmärgiga luua vahendid parlamendiliikmete teavitamiseks konverentsil toimuvatest arengutest ning selle tööst ja saavutustest ning võimaldada erinevate teemade arutamist avalikul foorumil;

| 13. | väljendab rahulolu Lissaboni lepinguga loodud raamistiku üle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika hindamiseks ning nõuab, eelkõige õiguse osas, olemasolevate õigusaktide, õigusemõistmise ja põhiõiguste kaitse kvaliteedile, tõhususele ja õiglusele keskenduva konkreetse seire- ja hindamissüsteemi loomist, millesse tuleb tihedalt kaasata Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid; seetõttu:






  — | märgib, et praegu on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks loodud mitmeid hindamissüsteeme ning et need tuleb koondada ühtsesse ja sidusasse raamistikku, mis hõlmaks kõiki aspekte alates eelhindamistest kuni õigusaktide rakendamise hindamiseni; |
| --- | --- | --- |

13.

väljendab rahulolu Lissaboni lepinguga loodud raamistiku üle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika hindamiseks ning nõuab, eelkõige õiguse osas, olemasolevate õigusaktide, õigusemõistmise ja põhiõiguste kaitse kvaliteedile, tõhususele ja õiglusele keskenduva konkreetse seire- ja hindamissüsteemi loomist, millesse tuleb tihedalt kaasata Euroopa Parlament ja liikmesriikide parlamendid; seetõttu:

—

märgib, et praegu on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala jaoks loodud mitmeid hindamissüsteeme ning et need tuleb koondada ühtsesse ja sidusasse raamistikku, mis hõlmaks kõiki aspekte alates eelhindamistest kuni õigusaktide rakendamise hindamiseni;

| — | on seisukohal, et ELi eri asutuste poolt läbiviidavaid hindamisi tuleks paremini kooskõlastada; |
| --- | --- |

—

on seisukohal, et ELi eri asutuste poolt läbiviidavaid hindamisi tuleks paremini kooskõlastada;

| — | nõuab hindamissüsteemi loomist, mis annaks parlamendile ja riikide parlamentidele koos Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Schengeni süsteemidega juurdepääsu teabele, mis on seotud poliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 70) ja sisejulgeoleku komitee tegevusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 71) ning Europoli (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88) ja Eurojusti (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85) tegevusega; on sellega seoses arvamusel, et Euroopa Parlamendile tuleks anda õigus esitada siduv arvamus ametite direktorite ametisse määramise kohta (kuna parlament on ka eelarvepädev institutsioon); |
| --- | --- |

—

nõuab hindamissüsteemi loomist, mis annaks parlamendile ja riikide parlamentidele koos Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti ja Schengeni süsteemidega juurdepääsu teabele, mis on seotud poliitika (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 70) ja sisejulgeoleku komitee tegevusega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 71) ning Europoli (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 88) ja Eurojusti (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85) tegevusega; on sellega seoses arvamusel, et Euroopa Parlamendile tuleks anda õigus esitada siduv arvamus ametite direktorite ametisse määramise kohta (kuna parlament on ka eelarvepädev institutsioon);

| — | arvab lisaks, et parlamendi koostöö kujundamiseks riikide parlamentidega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires tuleks luua poliitilisel tasandil kaks korda aastas kohtuv ja ühist töökohta omav alaline esindajate foorum (kaks esindajat igast parlamendist + kaks asendajat), kus kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevat, sh piiratud kasutusega teavet oleks võimalik jagada reaalajas; on ka seisukohal, et riikide parlamentide esindajatel peaks olema lubatud osaleda Euroopa Parlamendi töös komisjonide tasandil ja Euroopa Parlamendi iga-aastasel arutelul vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala puudutavate edusammude üle; |
| --- | --- |

—

arvab lisaks, et parlamendi koostöö kujundamiseks riikide parlamentidega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala piires tuleks luua poliitilisel tasandil kaks korda aastas kohtuv ja ühist töökohta omav alaline esindajate foorum (kaks esindajat igast parlamendist + kaks asendajat), kus kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevat, sh piiratud kasutusega teavet oleks võimalik jagada reaalajas; on ka seisukohal, et riikide parlamentide esindajatel peaks olema lubatud osaleda Euroopa Parlamendi töös komisjonide tasandil ja Euroopa Parlamendi iga-aastasel arutelul vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala puudutavate edusammude üle;

| 14. | on arvamusel, et esimeses järjekorras tuleb vähendada suurt lõhet Euroopa tasandil heaks kiidetud eeskirjade ja poliitika ning nende rakendamise vahel riigi tasandil; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et esimeses järjekorras tuleb vähendada suurt lõhet Euroopa tasandil heaks kiidetud eeskirjade ja poliitika ning nende rakendamise vahel riigi tasandil;

| 15. | nõuab mitmeaastase programmi raames saavutatud tulemuste korrapärast hindamist osana Euroopa Parlamendi iga-aastasest arutelust, mis peaks hõlmama ka kodanikuühiskonda ja milles tuleb keskenduda põhiõiguste kaitsele ELis ning mis peab põhinema nõukogu, komisjoni, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) aruannetel, samuti sõltumatute ekspertide uuringutel ja hinnangutel, kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel ja Euroopa Parlamendi resolutsioonidel; |
| --- | --- |

15.

nõuab mitmeaastase programmi raames saavutatud tulemuste korrapärast hindamist osana Euroopa Parlamendi iga-aastasest arutelust, mis peaks hõlmama ka kodanikuühiskonda ja milles tuleb keskenduda põhiõiguste kaitsele ELis ning mis peab põhinema nõukogu, komisjoni, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) aruannetel, samuti sõltumatute ekspertide uuringutel ja hinnangutel, kodanikuühiskonna organisatsioonide panusel ja Euroopa Parlamendi resolutsioonidel;

Õigustepõhine Euroopa

| 16. | on seisukohal, et põhiõiguste tulemuslik kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia aluseks ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala konsolideerimise eelduseks; on seetõttu sügavalt veendunud, et nõukogul ja komisjonil on kohustus teha aktiivselt ettepanekuid põhiõigusi edendavateks meetmeteks; |
| --- | --- |

16.

on seisukohal, et põhiõiguste tulemuslik kaitse ja edendamine on Euroopa demokraatia aluseks ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala konsolideerimise eelduseks; on seetõttu sügavalt veendunud, et nõukogul ja komisjonil on kohustus teha aktiivselt ettepanekuid põhiõigusi edendavateks meetmeteks;

| 17. | tuletab samuti meelde, et EL on ühinemas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; ja et sellest tulenevalt peaksid läbirääkimised liidu ühinemiseks inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga viivitamatult algama; |
| --- | --- |

17.

tuletab samuti meelde, et EL on ühinemas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; ja et sellest tulenevalt peaksid läbirääkimised liidu ühinemiseks inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga viivitamatult algama;

| 18. | palub komisjonil täiendada institutsioonidevahelist kokkulepet Lissaboni lepingu valguses ning arvestades seost Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu ning ELi institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil täiendada institutsioonidevahelist kokkulepet Lissaboni lepingu valguses ning arvestades seost Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu ning ELi institutsioonide vahel;

| 19. | nõuab selget ja põhjalikku ettepanekut kaebealustele tagatavate õiguste kohta, et tagada neile õiglane kohtumõistmine, ning lükkab tagasi praegu vastu võetud astmelise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

19.

nõuab selget ja põhjalikku ettepanekut kaebealustele tagatavate õiguste kohta, et tagada neile õiglane kohtumõistmine, ning lükkab tagasi praegu vastu võetud astmelise lähenemisviisi;

| 20. | tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutub Euroopa Liidu põhiõiguste harta siduvaks nagu aluslepingudki, seda kohaldatakse kõigi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala puudutavate meetmete suhtes ning selle järgimist hakkab kontrollima Euroopa Kohus; taunib siiski protokolli vastuvõtmist, mis piirab harta mõju kahe liikmesriigi siseriiklikule seadusandlusele, ning väljendab taas muret, et see võib panna inimesed ebavõrdsesse olukorda; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et Lissaboni lepingu jõustumisega muutub Euroopa Liidu põhiõiguste harta siduvaks nagu aluslepingudki, seda kohaldatakse kõigi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala puudutavate meetmete suhtes ning selle järgimist hakkab kontrollima Euroopa Kohus; taunib siiski protokolli vastuvõtmist, mis piirab harta mõju kahe liikmesriigi siseriiklikule seadusandlusele, ning väljendab taas muret, et see võib panna inimesed ebavõrdsesse olukorda;

| 21. | nõuab, et põhjalikult ja erapooletult vaadataks läbi praeguste vabadusel ja õigusel põhinevat ala puudutavate meetmete vajalikkus, proportsionaalsus ja tulemuslikkus, sealhulgas nende mõju ELi väärtushinnangute ja põhimõtete ning kodanike põhiõiguste kaitsele ja edendamisele; nõuab iga uue poliitika, õigusloomega seotud ettepaneku ja programmi mõju hindamist põhiõiguste ja ELi väärtuste osas, milles tuleks selgelt märkida, milliseid põhiõigusi see võib mõjutada ja milliseid meetmeid kavandatakse nende kaitsmiseks kooskõlas proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtetega; on seisukohal, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga tuleks konsulteerida olulist ja inimõigusi puudutavat mõju omavate õigusakti ettepanekute kogu poliitilise tsükli kestel ning nõuab, et komisjon annaks igale Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruandele ametliku vastuse, mis sisaldab ameti tõstatatud teemadega tegelemiseks kavandatavate meetmete nimekirja; |
| --- | --- |

21.

nõuab, et põhjalikult ja erapooletult vaadataks läbi praeguste vabadusel ja õigusel põhinevat ala puudutavate meetmete vajalikkus, proportsionaalsus ja tulemuslikkus, sealhulgas nende mõju ELi väärtushinnangute ja põhimõtete ning kodanike põhiõiguste kaitsele ja edendamisele; nõuab iga uue poliitika, õigusloomega seotud ettepaneku ja programmi mõju hindamist põhiõiguste ja ELi väärtuste osas, milles tuleks selgelt märkida, milliseid põhiõigusi see võib mõjutada ja milliseid meetmeid kavandatakse nende kaitsmiseks kooskõlas proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtetega; on seisukohal, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga tuleks konsulteerida olulist ja inimõigusi puudutavat mõju omavate õigusakti ettepanekute kogu poliitilise tsükli kestel ning nõuab, et komisjon annaks igale Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruandele ametliku vastuse, mis sisaldab ameti tõstatatud teemadega tegelemiseks kavandatavate meetmete nimekirja;

| 22. | nõuab ELi väärtuste edendamise, sealhulgas inimõiguste süvalaiendamise püsivat integreerimist põhieesmärgina ELi lepingutesse kolmandate riikidega ja kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtmesse, eriti võttes arvesse Lissaboni lepinguga selleks ette nähtud uusi vahendeid; tunnistab kohase ja kooskõlastatud sisemise inimõiguste poliitika tähtsust selleks, et saavutada ja säilitada vajalik väline usaldusväärsus; |
| --- | --- |

22.

nõuab ELi väärtuste edendamise, sealhulgas inimõiguste süvalaiendamise püsivat integreerimist põhieesmärgina ELi lepingutesse kolmandate riikidega ja kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala välismõõtmesse, eriti võttes arvesse Lissaboni lepinguga selleks ette nähtud uusi vahendeid; tunnistab kohase ja kooskõlastatud sisemise inimõiguste poliitika tähtsust selleks, et saavutada ja säilitada vajalik väline usaldusväärsus;

| 23. | peab surmanuhtlust julmaks, ebainimlikuks ja alandavaks karistuseks ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid töötaksid jõuliselt selle kaotamise nimel kõikides maailma riikides; |
| --- | --- |

23.

peab surmanuhtlust julmaks, ebainimlikuks ja alandavaks karistuseks ning nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid töötaksid jõuliselt selle kaotamise nimel kõikides maailma riikides;

| 24. | nõuab, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika välismõõtme juures tunnustataks, kaitstaks ja edendataks inimõigusi ja põhivabadusi, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline koostöö peaks tuginema neile väärtustele, et piinamist ei tohiks andestada, et kodanike erakorralistest väljaandmistest tuleks otsustavalt loobuda ning selliseid varasemaid tegusid tuleks põhjalikult uurida, et vältida nende kordumist tulevikus; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika välismõõtme juures tunnustataks, kaitstaks ja edendataks inimõigusi ja põhivabadusi, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline koostöö peaks tuginema neile väärtustele, et piinamist ei tohiks andestada, et kodanike erakorralistest väljaandmistest tuleks otsustavalt loobuda ning selliseid varasemaid tegusid tuleks põhjalikult uurida, et vältida nende kordumist tulevikus;

Võitlus diskrimineerimisega, integratsiooni edendamine

| 25. | nõuab täiemahuliste meetmete võtmist, et teavitada ELi kodanikke ja elanikke nende põhiõigustest, sealhulgas nii üldsusele kui ka kaitsetumatele elanikerühmadele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mitteametlikke haridusalgatusi, mittediskrimineerimise ja võrdsuse süstemaatilist integreerimist ametlikesse õppekavadesse ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal tegutsevate ELi ja liikmesriikide institutsioonide teadlikkuse tõstmist põhiõiguste kesksest tähtsusest ja et nende õiguste rikkumise korral selgitataks välja võimalused selle heastamiseks riiklikul või Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

25.

nõuab täiemahuliste meetmete võtmist, et teavitada ELi kodanikke ja elanikke nende põhiõigustest, sealhulgas nii üldsusele kui ka kaitsetumatele elanikerühmadele suunatud teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, mitteametlikke haridusalgatusi, mittediskrimineerimise ja võrdsuse süstemaatilist integreerimist ametlikesse õppekavadesse ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal tegutsevate ELi ja liikmesriikide institutsioonide teadlikkuse tõstmist põhiõiguste kesksest tähtsusest ja et nende õiguste rikkumise korral selgitataks välja võimalused selle heastamiseks riiklikul või Euroopa tasandil;

| 26. | rõhutab, et ELis leviva kasvava sallimatusega tuleb tegeleda mitte ainult nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/913/JSK (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega) (6) täieliku rakendamise teel, vaid ka sallimatusest tulenevaid kuritegusid käsitlevate edasiste Euroopa tasandi õigusaktide abil; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELis leviva kasvava sallimatusega tuleb tegeleda mitte ainult nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/913/JSK (teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega) (6) täieliku rakendamise teel, vaid ka sallimatusest tulenevaid kuritegusid käsitlevate edasiste Euroopa tasandi õigusaktide abil;

| 27. | on arvamusel, et mitmekesisus rikastab liitu ja liit peab olema turvaline keskkond, kus austatakse erinevusi ja rahvustundeid ja kaitstakse kõige nõrgemaid, nt romisid; seetõttu toonitab, et Stockholmi programmi prioriteet peab olema kodanike teadlikkuse tõstmine diskrimineerimisvastastest õigusaktidest ning aktiivne võitlus vaesuse ja soost, seksuaalsest sättumusest, vanusest, puuetest, usutunnistusest või veendumustest, nahavärvist, sotsiaalsest või rahvuslikust päritolust tuleneva diskrimineerimise, rassismi, antisemitismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu ning laste ja vähemuste kaitse; on seisukohal, et tuleb jõulisemalt rakendada kõiki olemasolevaid vahendeid ja meetmeid, et võidelda naistevastase vägivalla vastu; kutsub üles Hispaaniat, samuti järgnevaid eesistujariike, saavutama oma eesistumisperioodil edu Euroopa lähenemiskeelu määruse väljatöötamisel, et tagada selliste kuritegude ohvritele kõigis liikmeriikides samaväärne kaitsetase; |
| --- | --- |

27.

on arvamusel, et mitmekesisus rikastab liitu ja liit peab olema turvaline keskkond, kus austatakse erinevusi ja rahvustundeid ja kaitstakse kõige nõrgemaid, nt romisid; seetõttu toonitab, et Stockholmi programmi prioriteet peab olema kodanike teadlikkuse tõstmine diskrimineerimisvastastest õigusaktidest ning aktiivne võitlus vaesuse ja soost, seksuaalsest sättumusest, vanusest, puuetest, usutunnistusest või veendumustest, nahavärvist, sotsiaalsest või rahvuslikust päritolust tuleneva diskrimineerimise, rassismi, antisemitismi, ksenofoobia ja homofoobia vastu ning laste ja vähemuste kaitse; on seisukohal, et tuleb jõulisemalt rakendada kõiki olemasolevaid vahendeid ja meetmeid, et võidelda naistevastase vägivalla vastu; kutsub üles Hispaaniat, samuti järgnevaid eesistujariike, saavutama oma eesistumisperioodil edu Euroopa lähenemiskeelu määruse väljatöötamisel, et tagada selliste kuritegude ohvritele kõigis liikmeriikides samaväärne kaitsetase;

| 28. | tuletab meelde, et tavakodaniku seisukohalt on üks suurimaid ohte sisejulgeolekule sotsiaalne tõrjutus; juhib tähelepanu asjaolule, et töötus ja muud sissetulekuraskused, näiteks ränk võlakoorem, mida süvendab ülemaailmne finantskriis, suurendavad tõrjutuse ohtu, ning et etnilised vähemused on eriti haavatavad, kuna neil on oht langeda ka diskrimineerimise ja rassistlike kuritegude ohvriks; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et tavakodaniku seisukohalt on üks suurimaid ohte sisejulgeolekule sotsiaalne tõrjutus; juhib tähelepanu asjaolule, et töötus ja muud sissetulekuraskused, näiteks ränk võlakoorem, mida süvendab ülemaailmne finantskriis, suurendavad tõrjutuse ohtu, ning et etnilised vähemused on eriti haavatavad, kuna neil on oht langeda ka diskrimineerimise ja rassistlike kuritegude ohvriks;

| 29. | nõuab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt (FRA) usaldusväärse ja võrreldava statistika kogumist ja koostamist kõigi diskrimineerimise aluste, k.a rahvusvähemuste diskrimineerimise kohta, ning eri aluste võrdset käsitlemist, sealhulgas võrdlusandmed naistevastase vägivalla kohta ELis, ja selle avaldamist kergesti arusaadaval kujul, ning jagab nõukogu eesistujakolmiku (Hispaania, Belgia, Ungari) seisukohta, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaat tuleks nii kiiresti kui võimalik läbi vaadata ning et selline läbivaatamine annab võimaluse süvendada koostööd Euroopa Nõukoguga ja kaaluda, kas tuleks laiendada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volitusi, mis praegu näevad ette põhiõiguste olukorra jälgimist Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

29.

nõuab Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt (FRA) usaldusväärse ja võrreldava statistika kogumist ja koostamist kõigi diskrimineerimise aluste, k.a rahvusvähemuste diskrimineerimise kohta, ning eri aluste võrdset käsitlemist, sealhulgas võrdlusandmed naistevastase vägivalla kohta ELis, ja selle avaldamist kergesti arusaadaval kujul, ning jagab nõukogu eesistujakolmiku (Hispaania, Belgia, Ungari) seisukohta, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mandaat tuleks nii kiiresti kui võimalik läbi vaadata ning et selline läbivaatamine annab võimaluse süvendada koostööd Euroopa Nõukoguga ja kaaluda, kas tuleks laiendada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti volitusi, mis praegu näevad ette põhiõiguste olukorra jälgimist Euroopa Liidus;

| 30. | kinnitab taas kord, et EL ja liikmesriigid peavad ühendama oma jõud, et kaitsetus olukorras olevaid isikuterühmi ja eriti romisid igakülgselt ühiskonda kaasata, soodustades nende osalemist koolisüsteemis ja tööturul ning võideldes vägivallaga, mis võib neile osaks saada; |
| --- | --- |

30.

kinnitab taas kord, et EL ja liikmesriigid peavad ühendama oma jõud, et kaitsetus olukorras olevaid isikuterühmi ja eriti romisid igakülgselt ühiskonda kaasata, soodustades nende osalemist koolisüsteemis ja tööturul ning võideldes vägivallaga, mis võib neile osaks saada;

| 31. | rõhutab, et kuigi ELi õigusloojad ja poliitikakujundajad on võtnud vastu ulatusliku kogumi õigusakte eesmärgiga võidelda vähemuste hulka kuuluvate naiste, sealhulgas eriti romi naiste mitmekordse diskrimineerimise vastu, ei ole märkimisväärset edu saavutatud; palub seetõttu liikmesriikidel kogu mitmekordse diskrimineerimisega seotud poliitika rakendamine läbi vaadata; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et kuigi ELi õigusloojad ja poliitikakujundajad on võtnud vastu ulatusliku kogumi õigusakte eesmärgiga võidelda vähemuste hulka kuuluvate naiste, sealhulgas eriti romi naiste mitmekordse diskrimineerimise vastu, ei ole märkimisväärset edu saavutatud; palub seetõttu liikmesriikidel kogu mitmekordse diskrimineerimisega seotud poliitika rakendamine läbi vaadata;

| 32. | peab oluliseks, et EL esitaks naistevastast vägivalda käsitleva direktiivi ja Euroopa tegevuskava, mille eesmärk on vägivalla tõkestamine, ohvrite kaitsmine ja kuriteo toimepanijate vastutuselevõtmine; peab vajalikuks, et EL looks mehhanismid tagamaks, et kõikidesse inimkaubanduse tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks ette nähtud poliitilistesse meetmetesse inkorporeeritakse sooline mõõde ja sellise kaubanduse analüüs; |
| --- | --- |

32.

peab oluliseks, et EL esitaks naistevastast vägivalda käsitleva direktiivi ja Euroopa tegevuskava, mille eesmärk on vägivalla tõkestamine, ohvrite kaitsmine ja kuriteo toimepanijate vastutuselevõtmine; peab vajalikuks, et EL looks mehhanismid tagamaks, et kõikidesse inimkaubanduse tõkestamiseks ja selle vastu võitlemiseks ette nähtud poliitilistesse meetmetesse inkorporeeritakse sooline mõõde ja sellise kaubanduse analüüs;

Liidu kodakondsusega seotud õiguste tugevdamine

| 33. | juhib tähelepanu asjaolule, et tänu kodanikualgatuse sisseviimisele Lissaboni lepingusse hakkavad kodanikud vahetult teostama liidu õiguspädevust, olles esmakordselt vahetult kaasatud Euroopa õigusaktide ettepanekute algatamisse; nõuab otsustavalt selle uue vahendi rakendamist viisil, mis tõesti julgustaks inimesi seda kasutama ning palub komisjonil kõiki õiguslikele kriteeriumidele vastavaid algatusi asjakohaselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu asjaolule, et tänu kodanikualgatuse sisseviimisele Lissaboni lepingusse hakkavad kodanikud vahetult teostama liidu õiguspädevust, olles esmakordselt vahetult kaasatud Euroopa õigusaktide ettepanekute algatamisse; nõuab otsustavalt selle uue vahendi rakendamist viisil, mis tõesti julgustaks inimesi seda kasutama ning palub komisjonil kõiki õiguslikele kriteeriumidele vastavaid algatusi asjakohaselt arvesse võtta;

| 34. | tervitab Lissaboni lepinguga ettenähtud kodanikualgatust ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks lepingu rakendamise praktilisi aspekte käsitlevas ettepanekus asjakohaselt arvesse parlamendi rolli ning kehtivat petitsioonide esitamise õigust; |
| --- | --- |

34.

tervitab Lissaboni lepinguga ettenähtud kodanikualgatust ja nõuab tungivalt, et komisjon võtaks lepingu rakendamise praktilisi aspekte käsitlevas ettepanekus asjakohaselt arvesse parlamendi rolli ning kehtivat petitsioonide esitamise õigust;

| 35. | kavatseb esitada uue ettepaneku Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva õigusakti põhjalikuks reformimiseks; kordab oma seisukohta, et ergutamaks Euroopa Liidu kodanikke osalema Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohas, peaks nõukogu vastavalt oma otsustamisõigusele tegutsema valimis- ja kandideerimisõiguse hõlbustamise nimel; |
| --- | --- |

35.

kavatseb esitada uue ettepaneku Euroopa Parlamendi valimisi käsitleva õigusakti põhjalikuks reformimiseks; kordab oma seisukohta, et ergutamaks Euroopa Liidu kodanikke osalema Euroopa Parlamendi valimistel oma elukohas, peaks nõukogu vastavalt oma otsustamisõigusele tegutsema valimis- ja kandideerimisõiguse hõlbustamise nimel;

| 36. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama liidu kodakondsusega seotud õigusi, et liidu kodanikud saaksid koos oma pereliikmetega kasutada vaba liikumise õigust, mis võimaldab neil kogu liidus takistamatult reisida, töötada, õppida, pensionile jääda, osaleda poliitikas ja demokraatlikus elus ning elada pereelu, hoolitsedes selle eest, et nende õigus kõikidele sotsiaaltoetustele püsib vaatamata selle, kus nad elavad; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tagama, et ELi kodanikel oleks hõlbus kasutada oma õigust kohalikel valimistel hääletada; |
| --- | --- |

36.

kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama liidu kodakondsusega seotud õigusi, et liidu kodanikud saaksid koos oma pereliikmetega kasutada vaba liikumise õigust, mis võimaldab neil kogu liidus takistamatult reisida, töötada, õppida, pensionile jääda, osaleda poliitikas ja demokraatlikus elus ning elada pereelu, hoolitsedes selle eest, et nende õigus kõikidele sotsiaaltoetustele püsib vaatamata selle, kus nad elavad; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tagama, et ELi kodanikel oleks hõlbus kasutada oma õigust kohalikel valimistel hääletada;

| 37. | palub liikmesriikidel, piiramata perekonnaõiguse alaste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, tagada ELi kodanikele ja nende pereliikmetele, kaasa arvatud registreeritud partnerluste ja abielude puhul, liikumisvabadus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (7) artiklitega 2 ja 3, ning vältida igasugust diskrimineerimist mis tahes põhjustel, kaasa arvatud seksuaalse sättumuse tõttu; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel, piiramata perekonnaõiguse alaste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, tagada ELi kodanikele ja nende pereliikmetele, kaasa arvatud registreeritud partnerluste ja abielude puhul, liikumisvabadus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (7) artiklitega 2 ja 3, ning vältida igasugust diskrimineerimist mis tahes põhjustel, kaasa arvatud seksuaalse sättumuse tõttu;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike uurima erinevaid viise, kuidas soodustada ELi kodanike liikumisvabadust, aidates kodanikel, kes on otsustanud seda õigust kasutada, integreeruda ning osaleda selle riigi elus, kuhu nad on oma vaba liikumise õigust Euroopa Liidu piires kasutades otsustanud rännata; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike uurima erinevaid viise, kuidas soodustada ELi kodanike liikumisvabadust, aidates kodanikel, kes on otsustanud seda õigust kasutada, integreeruda ning osaleda selle riigi elus, kuhu nad on oma vaba liikumise õigust Euroopa Liidu piires kasutades otsustanud rännata;

| 39. | on arvamusel, et tuleb tagada nende vabaduste kasutamise võimalus ka väljaspool oma riigi piire ja et ELi kodanikud peavad saama täielikult kasutada oma eriõigusi isegi väljaspool liitu; seetõttu rõhutab koordineerimise ja koostöö tugevdamise tähtsust konsulaarkaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

on arvamusel, et tuleb tagada nende vabaduste kasutamise võimalus ka väljaspool oma riigi piire ja et ELi kodanikud peavad saama täielikult kasutada oma eriõigusi isegi väljaspool liitu; seetõttu rõhutab koordineerimise ja koostöö tugevdamise tähtsust konsulaarkaitse valdkonnas;

| 40. | kutsub liikmesriike üles täitma õiglasel ja järjekindlal viisil oma kohustust tagada liidu kodanikele konsulaar- ja diplomaatiline kaitse, rakendades kokkulepet ELi kodanikele väljaspool ELi territooriumi osutatava minimaalse konsulaarabi kohta; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles täitma õiglasel ja järjekindlal viisil oma kohustust tagada liidu kodanikele konsulaar- ja diplomaatiline kaitse, rakendades kokkulepet ELi kodanikele väljaspool ELi territooriumi osutatava minimaalse konsulaarabi kohta;

| 41. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles esmajärjekorras parandama läbipaistvust ja juurdepääsu dokumentidele, kuna see on kodanikele suunatud ELi saavutamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

41.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles esmajärjekorras parandama läbipaistvust ja juurdepääsu dokumentidele, kuna see on kodanikele suunatud ELi saavutamiseks hädavajalik;

| 42. | tervitab Stockholmi programmi viidet osalemisele Euroopa Liidu demokraatlikus elus; nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks Stockholmi programmi eraldi jao asjakohaste meetmete kohta, mida on vaja naiste osaluse suurendamiseks valimiskampaaniates ja poliitilises elus üldiselt, et kõrvaldada endiselt püsiv demokraatia puudujääk, mida põhjustab naiste piiratud osalemine kohalikel, riiklikel ja Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

42.

tervitab Stockholmi programmi viidet osalemisele Euroopa Liidu demokraatlikus elus; nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks Stockholmi programmi eraldi jao asjakohaste meetmete kohta, mida on vaja naiste osaluse suurendamiseks valimiskampaaniates ja poliitilises elus üldiselt, et kõrvaldada endiselt püsiv demokraatia puudujääk, mida põhjustab naiste piiratud osalemine kohalikel, riiklikel ja Euroopa Parlamendi valimistel;

Ränne

| 43. | on seisukohal, et terviklik lähenemisviis sisserändepoliitikale peab arvestama inimesi oma riigist lahkuma panevate tõuketeguritega ning tingib vajaduse selgete kavade järele päritolu- ja transiitriikide arendamiseks ja nendesse investeerimiseks, eelkõige selle kaudu, et hõlbustatakse rändajate rahaülekandeid nende päritoluriiki või kehtestatakse majanduslikke võimalusi soodustav kaubandus- ja põllumajanduspoliitika, aga ka demokraatia, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste arendamise kaudu; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et terviklik lähenemisviis sisserändepoliitikale peab arvestama inimesi oma riigist lahkuma panevate tõuketeguritega ning tingib vajaduse selgete kavade järele päritolu- ja transiitriikide arendamiseks ja nendesse investeerimiseks, eelkõige selle kaudu, et hõlbustatakse rändajate rahaülekandeid nende päritoluriiki või kehtestatakse majanduslikke võimalusi soodustav kaubandus- ja põllumajanduspoliitika, aga ka demokraatia, õigusriigi põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste arendamise kaudu;

| 44. | rõhutab vajadust piisavalt rahastatud ja ambitsioonikate piirkondlike kaitseprogrammide arendamise jätkamise järele tihedas koostöös ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja asjaomaste kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

44.

rõhutab vajadust piisavalt rahastatud ja ambitsioonikate piirkondlike kaitseprogrammide arendamise jätkamise järele tihedas koostöös ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja asjaomaste kolmandate riikidega;

| 45. | nõuab tungivalt, et ühenduse integratsiooni-, sisserände- ja varjupaigapoliitika põhineks põhiõiguste täielikul austamisel ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonil, et tagada kolmandate riikide kodanike inimõiguste tõhus kaitse ning täielik kooskõla välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega; juhib tähelepanu, et sisserände- ja varjupaigapoliitika peaks võtma arvesse ka kõige kaitsetumas olukorras olevate rühmade, nagu pagulased ja varjupaigataotlejad, eriti alaealised ja saatjata alaealised, vajadusi; nõuab seaduslikku rännet lihtsustava kooskõlastatud ja kõikehõlmava õigusraamistiku kehtestamist; |
| --- | --- |

45.

nõuab tungivalt, et ühenduse integratsiooni-, sisserände- ja varjupaigapoliitika põhineks põhiõiguste täielikul austamisel ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonil, et tagada kolmandate riikide kodanike inimõiguste tõhus kaitse ning täielik kooskõla välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega; juhib tähelepanu, et sisserände- ja varjupaigapoliitika peaks võtma arvesse ka kõige kaitsetumas olukorras olevate rühmade, nagu pagulased ja varjupaigataotlejad, eriti alaealised ja saatjata alaealised, vajadusi; nõuab seaduslikku rännet lihtsustava kooskõlastatud ja kõikehõlmava õigusraamistiku kehtestamist;

| 46. | nõuab tungivalt, et sõnastataks jõulisem sisserändepoliitika, mis oleks tihedalt seotud teiste ühenduse poliitikavaldkondadega, eriti tööhõivepoliitikaga, et pakkuda ebaseaduslikule sisserändele alternatiivina seaduslikku sisserännet ning suurendada selle positiivset mõju nii liikmesriikidele kui ka sisserändajate endi heaolule; |
| --- | --- |

46.

nõuab tungivalt, et sõnastataks jõulisem sisserändepoliitika, mis oleks tihedalt seotud teiste ühenduse poliitikavaldkondadega, eriti tööhõivepoliitikaga, et pakkuda ebaseaduslikule sisserändele alternatiivina seaduslikku sisserännet ning suurendada selle positiivset mõju nii liikmesriikidele kui ka sisserändajate endi heaolule;

| 47. | rõhutab vajadust kindlustada rände suhtes võetud ELi üldist lähenemisviisi nii, et see pakuks uusi võimalusi poliitiliseks dialoogiks ja koostööks kolmandate riikidega, et parandada rändevoogude juhtimist, hoida ära humanitaarkatastroofe; |
| --- | --- |

47.

rõhutab vajadust kindlustada rände suhtes võetud ELi üldist lähenemisviisi nii, et see pakuks uusi võimalusi poliitiliseks dialoogiks ja koostööks kolmandate riikidega, et parandada rändevoogude juhtimist, hoida ära humanitaarkatastroofe;

| 48. | rõhutab vajadust siduda tihedalt rände- ja arengupoliitika ning süvendada dialoogi päritolu- ja transiitriikidega, et ennetada eelkõige ebaseadusliku rände probleemi; rõhutab sellega seoses, et liikmesriikidel tekivad tänu ebaseadusliku rände vastasele tõhusale ühisvõitlusele paremad eeldused seadusliku rände väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

48.

rõhutab vajadust siduda tihedalt rände- ja arengupoliitika ning süvendada dialoogi päritolu- ja transiitriikidega, et ennetada eelkõige ebaseadusliku rände probleemi; rõhutab sellega seoses, et liikmesriikidel tekivad tänu ebaseadusliku rände vastasele tõhusale ühisvõitlusele paremad eeldused seadusliku rände väljaarendamiseks;

Varjupaigapoliitika

| 49. | nõuab Euroopa ühise varjupaigasüsteemi jätkuvat arendamist, et luua Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis kavandatud Euroopa varjupaigasüsteem; on seisukohal, et ühine kord peaks tagama liikmesriikide vahelise suurema kooskõla varjupaiga andmise otsuste tegemisel ja muutma need otsused paremaks, aidates vähendada kaitsetaseme erinevust Euroopas; |
| --- | --- |

49.

nõuab Euroopa ühise varjupaigasüsteemi jätkuvat arendamist, et luua Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis kavandatud Euroopa varjupaigasüsteem; on seisukohal, et ühine kord peaks tagama liikmesriikide vahelise suurema kooskõla varjupaiga andmise otsuste tegemisel ja muutma need otsused paremaks, aidates vähendada kaitsetaseme erinevust Euroopas;

| 50. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid peaksid kinni ÜRO pagulasseisundi konventsioonis sisalduvast pagulase õiguslikust määratlusest; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid peaksid kinni ÜRO pagulasseisundi konventsioonis sisalduvast pagulase õiguslikust määratlusest;

| 51. | on seisukohal, et ehkki solidaarsus peab jääma ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika keskmesse, peab see ühtlasi hõlmama solidaarsust liikmesriikidega, kes täidavad pagulaste ja varjupaigataotlejate kaitse valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi, ning seetõttu tagama, et ükski liikmesriik ei jätaks oma kohustusi täitmata; |
| --- | --- |

51.

on seisukohal, et ehkki solidaarsus peab jääma ühise sisserände- ja varjupaigapoliitika keskmesse, peab see ühtlasi hõlmama solidaarsust liikmesriikidega, kes täidavad pagulaste ja varjupaigataotlejate kaitse valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi, ning seetõttu tagama, et ükski liikmesriik ei jätaks oma kohustusi täitmata;

| 52. | tuletab meelde, et varjupaik on õigus, mis tuleb tagada kõigile konfliktide ja vägivalla eest põgenevatele inimestele; mõistab hukka tagasisaatmise ja kollektiivsed väljasaatmised riikidesse, kus ei austata inimõigusi või kes ei ole allkirjastanud ÜRO pagulasseisundi konventsiooni; |
| --- | --- |

52.

tuletab meelde, et varjupaik on õigus, mis tuleb tagada kõigile konfliktide ja vägivalla eest põgenevatele inimestele; mõistab hukka tagasisaatmise ja kollektiivsed väljasaatmised riikidesse, kus ei austata inimõigusi või kes ei ole allkirjastanud ÜRO pagulasseisundi konventsiooni;

| 53. | innustab jätkama läbirääkimisi Euroopa varjupaigapoliitikat käsitlevate juba esitatud ja veel esitamisele tulevate õigusakti ettepanekute üle, et parandada taset ja kõrvaldada olemasoleva õigusraamistiku puudused; |
| --- | --- |

53.

innustab jätkama läbirääkimisi Euroopa varjupaigapoliitikat käsitlevate juba esitatud ja veel esitamisele tulevate õigusakti ettepanekute üle, et parandada taset ja kõrvaldada olemasoleva õigusraamistiku puudused;

| 54. | kutsub lisaks üles solidaarsusele ühelt poolt liikmesriikide ning teiselt poolt varjupaigataotlejate ja muude pagulaste vahel; |
| --- | --- |

54.

kutsub lisaks üles solidaarsusele ühelt poolt liikmesriikide ning teiselt poolt varjupaigataotlejate ja muude pagulaste vahel;

| 55. | kutsub liikmesriike üles aktiivselt osalema ja täielikult pühenduma osalemisele solidaarsusmehhanismides, nagu komisjoni kavandatud katseprojekt rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks liidu piires, aga ka muud algatused, mis aitavad kaasa liikmesriikidevahelise tõelise pikaajalise solidaarsuse loomisele ja piirkondlike kaitseprogrammide edendamisele; on sellega seoses seisukohal, et oleks vaja juurutada läbipaistev süsteem eri liikmesriikide vastuvõtuvõime hindamiseks ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti rolli selgitamiseks; kutsub sellest lähtuvalt üles avatud arutelule olemasolevate valikuvõimaluste üle, et kehtestada kohustuslik mehhanism tõhusa solidaarsuse tagamiseks, eeskätt sisemise ümberpaigutamise kaudu; |
| --- | --- |

55.

kutsub liikmesriike üles aktiivselt osalema ja täielikult pühenduma osalemisele solidaarsusmehhanismides, nagu komisjoni kavandatud katseprojekt rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamiseks liidu piires, aga ka muud algatused, mis aitavad kaasa liikmesriikidevahelise tõelise pikaajalise solidaarsuse loomisele ja piirkondlike kaitseprogrammide edendamisele; on sellega seoses seisukohal, et oleks vaja juurutada läbipaistev süsteem eri liikmesriikide vastuvõtuvõime hindamiseks ning Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti rolli selgitamiseks; kutsub sellest lähtuvalt üles avatud arutelule olemasolevate valikuvõimaluste üle, et kehtestada kohustuslik mehhanism tõhusa solidaarsuse tagamiseks, eeskätt sisemise ümberpaigutamise kaudu;

| 56. | nõuab sellega seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 sätestatud solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise põhimõtte kiiret ametlikku vormistamist, mis peaks hõlmama kohustusliku ja pöördumatu solidaarsuse süsteemi ja tihedamat koostööd kolmandate riikide, eriti naaberriikidega, et aidata neil arendada varjupaiga- ja kaitsesüsteeme nii, et need vastaksid rahvusvahelise kaitse normidele, seaksid realistlikke ootusi ning ei kahjustaks ega püüaks asendada juurdepääsu kaitsele ELis; |
| --- | --- |

56.

nõuab sellega seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 sätestatud solidaarsuse ning vastutuse õiglase jagamise põhimõtte kiiret ametlikku vormistamist, mis peaks hõlmama kohustusliku ja pöördumatu solidaarsuse süsteemi ja tihedamat koostööd kolmandate riikide, eriti naaberriikidega, et aidata neil arendada varjupaiga- ja kaitsesüsteeme nii, et need vastaksid rahvusvahelise kaitse normidele, seaksid realistlikke ootusi ning ei kahjustaks ega püüaks asendada juurdepääsu kaitsele ELis;

| 57. | peab suhetes päritolu- ja transiitriikidega vajalikuks partnerlussuhetel põhinevat lähenemisviisi, mille eesmärk on tagada nende riikide aktiivne kaasabi rändevoogude juhtimisel, et ära hoida ebaseaduslikku sisserännet, teavitades võimalikke rändajaid sellega seotud ohtudest, ning korraldada tõhusaid teabekampaaniaid ELi liikmesriikidesse seadusliku sisenemise ja/või nendes seadusliku töötamise võimaluste kohta; |
| --- | --- |

57.

peab suhetes päritolu- ja transiitriikidega vajalikuks partnerlussuhetel põhinevat lähenemisviisi, mille eesmärk on tagada nende riikide aktiivne kaasabi rändevoogude juhtimisel, et ära hoida ebaseaduslikku sisserännet, teavitades võimalikke rändajaid sellega seotud ohtudest, ning korraldada tõhusaid teabekampaaniaid ELi liikmesriikidesse seadusliku sisenemise ja/või nendes seadusliku töötamise võimaluste kohta;

| 58. | rõhutab, et kõik kokkulepped päritolu- ja transiitriikidega, nagu Türgi ja Liibüa, peaksid sisaldama peatükke sisserändealase koostöö kohta, ning et nendes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu kõige suurema rändesurvega liikmesriikide olukorrale, asetades Frontexi töö hõlbustamise kaudu rõhu ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastasele võitlusele; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et kõik kokkulepped päritolu- ja transiitriikidega, nagu Türgi ja Liibüa, peaksid sisaldama peatükke sisserändealase koostöö kohta, ning et nendes tuleks pöörata piisavalt tähelepanu kõige suurema rändesurvega liikmesriikide olukorrale, asetades Frontexi töö hõlbustamise kaudu rõhu ebaseadusliku rände ja inimkaubanduse vastasele võitlusele;

| 59. | nõuab edasist koostööd meetmete tugevdamisel, mille eesmärk on kaitset mitte vajavate ebaseaduslikult riigis viibivate rändajate tõhus ja kiire tagasisaatmine ning kus pööratakse peatähelepanu vabatahtlikule tagasipöördumisele; |
| --- | --- |

59.

nõuab edasist koostööd meetmete tugevdamisel, mille eesmärk on kaitset mitte vajavate ebaseaduslikult riigis viibivate rändajate tõhus ja kiire tagasisaatmine ning kus pööratakse peatähelepanu vabatahtlikule tagasipöördumisele;

| 60. | nõuab, et võetaks meetmeid takistuste ületamiseks, mis tekivad liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanikel perekonna taasühinemise õiguse kasutamisel; |
| --- | --- |

60.

nõuab, et võetaks meetmeid takistuste ületamiseks, mis tekivad liikmesriikides seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanikel perekonna taasühinemise õiguse kasutamisel;

| 61. | rõhutab, kui oluline on võimaldada sisserändajatele õiguskaitse kättesaadavus, juurdepääs eluasemele, haridusele ja tervishoiule, muu hulgas vastavalt võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelisele konventsioonile; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, kui oluline on võimaldada sisserändajatele õiguskaitse kättesaadavus, juurdepääs eluasemele, haridusele ja tervishoiule, muu hulgas vastavalt võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelisele konventsioonile;

| 62. | kutsub komisjoni üles esitama praktilisi ettepanekuid varjupaigamenetluste kuritarvitamise vastu suunatud tulemuslike meetmete kohta; |
| --- | --- |

62.

kutsub komisjoni üles esitama praktilisi ettepanekuid varjupaigamenetluste kuritarvitamise vastu suunatud tulemuslike meetmete kohta;

| 63. | märgib, et korduvrännet tuleks edendada, kuid tuletab meelde, et see lähenemisviis ei tohi kaasa tuua palkade alandamist ja sotsiaalset dumpingut ning et selles ei tohi eirata vajadust integratsioonimeetmete järele; |
| --- | --- |

63.

märgib, et korduvrännet tuleks edendada, kuid tuletab meelde, et see lähenemisviis ei tohi kaasa tuua palkade alandamist ja sotsiaalset dumpingut ning et selles ei tohi eirata vajadust integratsioonimeetmete järele;

Piirid ja viisad

| 64. | nõuab, et võetaks vastu terviklik kavand, milles nähakse ette liidu integreeritud piirikontrollistrateegia üldised eesmärgid ja struktuur, et rakendada tõeliselt ellu ühist poliitikat varjupaiga, sisserände ja välispiiril teostatava kontrolli valdkonnas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikele 2; |
| --- | --- |

64.

nõuab, et võetaks vastu terviklik kavand, milles nähakse ette liidu integreeritud piirikontrollistrateegia üldised eesmärgid ja struktuur, et rakendada tõeliselt ellu ühist poliitikat varjupaiga, sisserände ja välispiiril teostatava kontrolli valdkonnas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõikele 2;

| 65. | nõuab strateegilist lähenemisviisi viisapoliitikas, et säilitada meetmete, siseeeskirjade ja väliste kohustuste sidusus, kaasa arvatud liikmesriikide võrdne kohtlemine kolmandate riikide poolt; |
| --- | --- |

65.

nõuab strateegilist lähenemisviisi viisapoliitikas, et säilitada meetmete, siseeeskirjade ja väliste kohustuste sidusus, kaasa arvatud liikmesriikide võrdne kohtlemine kolmandate riikide poolt;

| 66. | palub komisjonil teha asjakohased järeldused viisa- ja tagasivõtulepingute ning juba kehtivate kahepoolsete kohalikku piiriliiklust käsitlevate lepingute rakendamisest Euroopa Liidu ja selle idapoolsete naaberriikide vahel koos viisanõude kaotamise protsessiga Lääne-Balkani riikide suhtes, eesmärgiga luua selged kriteeriumid ja võrdlusalused iga juhtumi puhul eraldi, et hinnata ja parandada olemasolevaid viisarežiimi lihtsustamise lepinguid ning liikuda viisavaba reisipiirkonna suunas, mille eesmärk on suurendada inimestevaheliste kontaktide taset; |
| --- | --- |

66.

palub komisjonil teha asjakohased järeldused viisa- ja tagasivõtulepingute ning juba kehtivate kahepoolsete kohalikku piiriliiklust käsitlevate lepingute rakendamisest Euroopa Liidu ja selle idapoolsete naaberriikide vahel koos viisanõude kaotamise protsessiga Lääne-Balkani riikide suhtes, eesmärgiga luua selged kriteeriumid ja võrdlusalused iga juhtumi puhul eraldi, et hinnata ja parandada olemasolevaid viisarežiimi lihtsustamise lepinguid ning liikuda viisavaba reisipiirkonna suunas, mille eesmärk on suurendada inimestevaheliste kontaktide taset;

| 67. | nõuab tungivalt, et komisjon looks uuesti strateegia, mis näeb ette vastastikuse viisavabaduse põhimõtte tulemuslikumat elluviimist kolmandate riikidega ja seeläbi kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamist, kasutaks kõiki kättesaadavaid vahendeid, nt sanktsioone, ja seoks selle küsimuse asjassepuutuvate kolmandate riikidega toimuvate läbirääkimistega; |
| --- | --- |

67.

nõuab tungivalt, et komisjon looks uuesti strateegia, mis näeb ette vastastikuse viisavabaduse põhimõtte tulemuslikumat elluviimist kolmandate riikidega ja seeläbi kõikide ELi kodanike võrdse kohtlemise tagamist, kasutaks kõiki kättesaadavaid vahendeid, nt sanktsioone, ja seoks selle küsimuse asjassepuutuvate kolmandate riikidega toimuvate läbirääkimistega;

| 68. | on seisukohal, et Frontex kui liidu üldise sisserändestrateegia oluline vahend peab täielikult austama rändajate inimõigusi; nõuab suuremat parlamentaarset kontrolli Frontexi tegevuse üle ja toetab seisukohta, et agentuuri rolli tugevdamiseks tuleb läbi vaadata tema mandaat, mis peab sisaldama selget raamistikku rahvusvahelistele inimõiguste normidele vastavate tagasisaatmistoimingute kohta ning piirkondlike ja eriülesannetega büroode loomist; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et Frontex kui liidu üldise sisserändestrateegia oluline vahend peab täielikult austama rändajate inimõigusi; nõuab suuremat parlamentaarset kontrolli Frontexi tegevuse üle ja toetab seisukohta, et agentuuri rolli tugevdamiseks tuleb läbi vaadata tema mandaat, mis peab sisaldama selget raamistikku rahvusvahelistele inimõiguste normidele vastavate tagasisaatmistoimingute kohta ning piirkondlike ja eriülesannetega büroode loomist;

| 69. | tuletab meelde, et Frontexile tuleb tagada täielik kindlus, et nii konkreetsete ühisoperatsioonide kooskõlastamiseks kui ka alaliste ülesannete täitmise jaoks liikmesriikide poolt tema kasutusse antud vahendid on alati kättesaadavad; |
| --- | --- |

69.

tuletab meelde, et Frontexile tuleb tagada täielik kindlus, et nii konkreetsete ühisoperatsioonide kooskõlastamiseks kui ka alaliste ülesannete täitmise jaoks liikmesriikide poolt tema kasutusse antud vahendid on alati kättesaadavad;

| 70. | kutsub kõiki asjaomaseid liikmesriike üles lahendama võimalikke praktilisi ja/või õiguslikke probleeme seoses ühisoperatsioonidesse kaasatud liikmesriikide vahendite kasutamisega; |
| --- | --- |

70.

kutsub kõiki asjaomaseid liikmesriike üles lahendama võimalikke praktilisi ja/või õiguslikke probleeme seoses ühisoperatsioonidesse kaasatud liikmesriikide vahendite kasutamisega;

| 71. | tuletab meelde, kui hädavajalik on, et teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) saaksid alustada toimimist võimalikult kiiresti; on arvamusel, et SIS II toob kaasa märkimisväärseid täiustusi ja uusi kasutusvõimalusi, näiteks biomeetriliste andmete kasutuselevõtt ja hoiatusteadete omavaheline seostamine, mis aitavad kaasa välispiiri paremale kontrollile ja turvalisuse tugevdamisele; |
| --- | --- |

71.

tuletab meelde, kui hädavajalik on, et teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) ja viisainfosüsteemi (VIS) saaksid alustada toimimist võimalikult kiiresti; on arvamusel, et SIS II toob kaasa märkimisväärseid täiustusi ja uusi kasutusvõimalusi, näiteks biomeetriliste andmete kasutuselevõtt ja hoiatusteadete omavaheline seostamine, mis aitavad kaasa välispiiri paremale kontrollile ja turvalisuse tugevdamisele;

| 72. | toonitab, et uued piirihaldusvahendid või mahukad andmesalvestussüsteemid tuleks kasutusele võtta alles siis, kui olemasolevad vahendid on täiesti töökindlad, ohutud ja usaldusväärsed, ning nõuab uute vahendite vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhjalikku hindamist seoses selliste küsimustega nagu riiki sisenemine / riigist lahkumine, registreeritud reisija programm, broneeringuinfo ja elektrooniline reisiluba; |
| --- | --- |

72.

toonitab, et uued piirihaldusvahendid või mahukad andmesalvestussüsteemid tuleks kasutusele võtta alles siis, kui olemasolevad vahendid on täiesti töökindlad, ohutud ja usaldusväärsed, ning nõuab uute vahendite vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhjalikku hindamist seoses selliste küsimustega nagu riiki sisenemine / riigist lahkumine, registreeritud reisija programm, broneeringuinfo ja elektrooniline reisiluba;

Laste kaitsmine

| 73. | rõhutab, kui tähtis on Lissaboni leping, millega muudetakse õiguslikult siduvaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mille artiklis 24 reguleeritakse konkreetselt lapse õigusi ning sätestatakse muu hulgas, et „kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid”; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, kui tähtis on Lissaboni leping, millega muudetakse õiguslikult siduvaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta, mille artiklis 24 reguleeritakse konkreetselt lapse õigusi ning sätestatakse muu hulgas, et „kõikides lastega seotud toimingutes, mida teevad avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud institutsioonid, tuleb esikohale seada lapse huvid”;

| 74. | peab oluliseks, et kõigi ELi nimetatud valdkonna meetmete puhul tunnustataks ja edendataks laste õigusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning nõuab ELis paremat laste kaitset kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevas alas; |
| --- | --- |

74.

peab oluliseks, et kõigi ELi nimetatud valdkonna meetmete puhul tunnustataks ja edendataks laste õigusi, mis on sätestatud ÜRO lapse õiguste konventsioonis ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning nõuab ELis paremat laste kaitset kogu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevas alas;

| 75. | kutsub liikmesriike üles austama ja rakendama lapse õigusi vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsioonile; |
| --- | --- |

75.

kutsub liikmesriike üles austama ja rakendama lapse õigusi vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsioonile;

| 76. | nõuab tungivalt, et EL tegeleks jõulisemalt laste kuritarvitamise kõikide juhtudega, nagu vägivalla, diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja rassismi, laste töö, prostitutsiooni ja lastega kauplemisega, ning ergutaks kooskõlastatud jõupingutusi laste kaitsmiseks ja nende õiguste järgimiseks, kasutades ÜRO lapse õiguste konventsiooni ELi tegevuses suunisena ja alusena olemasolevate õigusaktide muutmiseks; |
| --- | --- |

76.

nõuab tungivalt, et EL tegeleks jõulisemalt laste kuritarvitamise kõikide juhtudega, nagu vägivalla, diskrimineerimise, sotsiaalse tõrjutuse ja rassismi, laste töö, prostitutsiooni ja lastega kauplemisega, ning ergutaks kooskõlastatud jõupingutusi laste kaitsmiseks ja nende õiguste järgimiseks, kasutades ÜRO lapse õiguste konventsiooni ELi tegevuses suunisena ja alusena olemasolevate õigusaktide muutmiseks;

| 77. | peab hädavajalikuks tegelda saatjata ja vanematest lahutatud laste kaitsmise küsimusega, arvestades eriohte, mis neid varitsevad; |
| --- | --- |

77.

peab hädavajalikuks tegelda saatjata ja vanematest lahutatud laste kaitsmise küsimusega, arvestades eriohte, mis neid varitsevad;

| 78. | rõhutab, kui oluline on sisserändepoliitikas lapse õigustega arvestamine ja eritähelepanu pööramine eriti kaitsetus olukorras olevatele lastele; on arvamusel, et selles valdkonnas tuleb töötada välja ambitsioonikas Euroopa strateegia; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, kui oluline on sisserändepoliitikas lapse õigustega arvestamine ja eritähelepanu pööramine eriti kaitsetus olukorras olevatele lastele; on arvamusel, et selles valdkonnas tuleb töötada välja ambitsioonikas Euroopa strateegia;

| 79. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad tagaksid, et ELi varjupaiga-, rände- ja inimkaubanduse poliitikas koheldaks ümberasujate lapsi eeskätt lastena ning et lapsed saaksid lapse õigusi, eriti perekonna taasühinemise õigust,kasutada diskrimineerimiseta; nõuab seetõttu, et igasugune ELi tegevuskava, mis puudutab kolmandast riigist pärit ning saatjata alaealisi, peab tagama, et:






  a) | kõigile saatjata lastele tagatakse ELis viibimisel eriline abi ja kaitse; |
| --- | --- | --- |

79.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad tagaksid, et ELi varjupaiga-, rände- ja inimkaubanduse poliitikas koheldaks ümberasujate lapsi eeskätt lastena ning et lapsed saaksid lapse õigusi, eriti perekonna taasühinemise õigust,kasutada diskrimineerimiseta; nõuab seetõttu, et igasugune ELi tegevuskava, mis puudutab kolmandast riigist pärit ning saatjata alaealisi, peab tagama, et:

a)

kõigile saatjata lastele tagatakse ELis viibimisel eriline abi ja kaitse;

| b) | EL selgitab välja, millised meetmed aitavad liikmesriikidel leida iga lapse huve arvestavat turvalist, konkreetset ja püsivat lahendust; |
| --- | --- |

b)

EL selgitab välja, millised meetmed aitavad liikmesriikidel leida iga lapse huve arvestavat turvalist, konkreetset ja püsivat lahendust;

| c) | kui lapse huvides on kõige parem kolmandasse riiki tagasi pöörduda, lepitakse koostöös vastuvõtva riigiga kokku tema nõuetekohases tagasipöördumis- ja taasintegreerimisprotsessis; ning |
| --- | --- |

c)

kui lapse huvides on kõige parem kolmandasse riiki tagasi pöörduda, lepitakse koostöös vastuvõtva riigiga kokku tema nõuetekohases tagasipöördumis- ja taasintegreerimisprotsessis; ning

| d) | EL teeb kolmandate riikidega koostööd ebaturvalise rände tõkestamiseks ja asjaomastes riikides lastele vajalike võimaluste leidmiseks; |
| --- | --- |

d)

EL teeb kolmandate riikidega koostööd ebaturvalise rände tõkestamiseks ja asjaomastes riikides lastele vajalike võimaluste leidmiseks;

| 80. | nõuab erilise tähelepanu pööramist nii saatjaga kui saatjata alaealistele, tagamaks, et neid mingil moel kinni ei peetaks; |
| --- | --- |

80.

nõuab erilise tähelepanu pööramist nii saatjaga kui saatjata alaealistele, tagamaks, et neid mingil moel kinni ei peetaks;

| 81. | juhib tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit lapsed võivad olla nende tööjõu ekspluateerimise suhtes eriti kaitsetud, eeskätt riikides, kus nad dokumentide puudumise tõttu ei saa küllaldast abi ja kaitset; nõuab ELi tööturu-, varjupaiga-, rände- ja inimkaubanduse poliitikas nende tõsiasjade tunnistamist ja arvessevõtmist; |
| --- | --- |

81.

juhib tähelepanu sellele, et kolmandatest riikidest pärit lapsed võivad olla nende tööjõu ekspluateerimise suhtes eriti kaitsetud, eeskätt riikides, kus nad dokumentide puudumise tõttu ei saa küllaldast abi ja kaitset; nõuab ELi tööturu-, varjupaiga-, rände- ja inimkaubanduse poliitikas nende tõsiasjade tunnistamist ja arvessevõtmist;

Andmekaitse ja andmete turvalisus

| 82. | märgib interneti kasvavat tähtsust ning seda, et interneti globaalne ja avatud olemus nõuab ülemaailmseid andmekaitse-, turva- ja sõnavabaduse standardeid; kutsub nõukogu ja komisjoni üles, et nad algataksid kõnealuste standardite koostamiseks ülemaailmse platvormi; peab äärmiselt oluliseks rangelt piirata, määratleda ja reguleerida juhud, mil eraõiguslikelt internetiettevõtetelt võib nõuda andmete edastamist valitsusasutustele, ning tagada, et kõnealuste andmete kasutamine valitsusasutuste poolt on allutatud kõige rangematele andmekaitsestandarditele; |
| --- | --- |

82.

märgib interneti kasvavat tähtsust ning seda, et interneti globaalne ja avatud olemus nõuab ülemaailmseid andmekaitse-, turva- ja sõnavabaduse standardeid; kutsub nõukogu ja komisjoni üles, et nad algataksid kõnealuste standardite koostamiseks ülemaailmse platvormi; peab äärmiselt oluliseks rangelt piirata, määratleda ja reguleerida juhud, mil eraõiguslikelt internetiettevõtetelt võib nõuda andmete edastamist valitsusasutustele, ning tagada, et kõnealuste andmete kasutamine valitsusasutuste poolt on allutatud kõige rangematele andmekaitsestandarditele;

| 83. | nõuab, et kõigis ELi poliitikavaldkondades tagataks andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguse põhiõiguslik aspekt; |
| --- | --- |

83.

nõuab, et kõigis ELi poliitikavaldkondades tagataks andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguse põhiõiguslik aspekt;

| 84. | rõhutab seoses tehnoloogiate arengu ja suurte infosüsteemide loomisega isikuandmete ja eraelu kaitse süvalaiendamise vajadust; |
| --- | --- |

84.

rõhutab seoses tehnoloogiate arengu ja suurte infosüsteemide loomisega isikuandmete ja eraelu kaitse süvalaiendamise vajadust;

| 85. | on arvamusel, et kui töötatakse välja süsteeme, mis võivad seada ohtu eraisikute isikuandmete turvalisuse ja üldsuse usalduse nende suhtes, kes seda teavet valdavad, tuleb süsteemi arendamisel lähtuda eraelu puutumatuse põhimõttest; |
| --- | --- |

85.

on arvamusel, et kui töötatakse välja süsteeme, mis võivad seada ohtu eraisikute isikuandmete turvalisuse ja üldsuse usalduse nende suhtes, kes seda teavet valdavad, tuleb süsteemi arendamisel lähtuda eraelu puutumatuse põhimõttest;

| 86. | tuletab meelde, et teabe kättesaadavuse põhimõte võib võimaldada selliste isikuandmete vahetamist, mis ei ole saadud õiguspäraselt ja seaduslikult, ning et see põhimõte peab põhinema ühistel eeskirjadel; peab küsitavaks sellise operatiivtegevuse soodustamist, mille puhul varjatud jälitustoimingutes, kodanike jälgimises jms ei arvestata Euroopa määratlusi ja ühiseid norme; |
| --- | --- |

86.

tuletab meelde, et teabe kättesaadavuse põhimõte võib võimaldada selliste isikuandmete vahetamist, mis ei ole saadud õiguspäraselt ja seaduslikult, ning et see põhimõte peab põhinema ühistel eeskirjadel; peab küsitavaks sellise operatiivtegevuse soodustamist, mille puhul varjatud jälitustoimingutes, kodanike jälgimises jms ei arvestata Euroopa määratlusi ja ühiseid norme;

| 87. | on veendunud, et enne kui selles valdkonnas kavandatakse ELi meetmeid, tuleks sätestada selged kriteeriumid, kuidas hinnata põhiõiguste piiramise proportsionaalsust ja vajadust; on ka arvamusel, et kõikide ettepanekute tagajärgi tuleb enne otsuse tegemist alati hoolikalt analüüsida; |
| --- | --- |

87.

on veendunud, et enne kui selles valdkonnas kavandatakse ELi meetmeid, tuleks sätestada selged kriteeriumid, kuidas hinnata põhiõiguste piiramise proportsionaalsust ja vajadust; on ka arvamusel, et kõikide ettepanekute tagajärgi tuleb enne otsuse tegemist alati hoolikalt analüüsida;

| 88. | väljendab muret ennetus- ja kontrollieesmärkidel üha enam levinud profiilide koostamise pärast, mis põhineb arvutipõhiste andmete hankimisel ja süütute kodanike isikuandmete üldisel kogumisel; tuletab meelde, kui tähtis on, et õiguskaitsemeetmed peavad põhinema inimõiguste austamisel, süütuse presumptsiooni põhimõttest kuni eraelu puutumatuse ja isiklike andmete kaitse õiguseni; |
| --- | --- |

88.

väljendab muret ennetus- ja kontrollieesmärkidel üha enam levinud profiilide koostamise pärast, mis põhineb arvutipõhiste andmete hankimisel ja süütute kodanike isikuandmete üldisel kogumisel; tuletab meelde, kui tähtis on, et õiguskaitsemeetmed peavad põhinema inimõiguste austamisel, süütuse presumptsiooni põhimõttest kuni eraelu puutumatuse ja isiklike andmete kaitse õiguseni;

| 89. | tervitab rahvusvaheliste andmekaitse standardite kehtestamise ettepanekut; rõhutab, et andmekaitselepingud kolmandate riikidega tuleks sõlmida täiesti läbipaistvalt, parlamendi demokraatliku kontrolli all, ning et andmevahetuse minimaalseks eeltingimuseks on Euroopa tasemel andmekaitsestandardite olemasolu kolmandas riigis; |
| --- | --- |

89.

tervitab rahvusvaheliste andmekaitse standardite kehtestamise ettepanekut; rõhutab, et andmekaitselepingud kolmandate riikidega tuleks sõlmida täiesti läbipaistvalt, parlamendi demokraatliku kontrolli all, ning et andmevahetuse minimaalseks eeltingimuseks on Euroopa tasemel andmekaitsestandardite olemasolu kolmandas riigis;

| 90. | tunneb heameelt ettepaneku üle luua terviklik isikuandmete kaitse süsteem ELis ja suhetes kolmandate riikidega; nõuab kõikide asjaomaste õigusaktide (terrorismivastane võitlus, politsei- ja õiguskoostöö, sisseränne, Atlandi-ülesed kokkulepped jne) põhjalikku hindamist eraelu puutumatuse ja andmekaitse seisukohast; |
| --- | --- |

90.

tunneb heameelt ettepaneku üle luua terviklik isikuandmete kaitse süsteem ELis ja suhetes kolmandate riikidega; nõuab kõikide asjaomaste õigusaktide (terrorismivastane võitlus, politsei- ja õiguskoostöö, sisseränne, Atlandi-ülesed kokkulepped jne) põhjalikku hindamist eraelu puutumatuse ja andmekaitse seisukohast;

| 91. | tunneb heameelt, et Stockholmi programmis rõhutatakse tehnoloogia tähtsust seoses isikuandmete ja eraelu puutumatuse tõhusa kaitsega; |
| --- | --- |

91.

tunneb heameelt, et Stockholmi programmis rõhutatakse tehnoloogia tähtsust seoses isikuandmete ja eraelu puutumatuse tõhusa kaitsega;

| 92. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit näitaks üles otsusekindlust ja arvestaks kaitsetus olukorras olevate isikute erivajadusi kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

92.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit näitaks üles otsusekindlust ja arvestaks kaitsetus olukorras olevate isikute erivajadusi kõikides poliitikavaldkondades;

| 93. | toonitab vajadust selgemate ja kitsamate piirangute järele liikmesriikide vahelises teabevahetuses ja ELi ühiste registrite kasutamisel; on seisukohal, et vastasel juhul võib mahukate registrite loomine ELi tasandil ohustada isikupuutumatust ning registrid võivad muutuda kasutamiskõlbmatuks, samas võib aga suureneda teabelekke ja korruptsiooni oht; |
| --- | --- |

93.

toonitab vajadust selgemate ja kitsamate piirangute järele liikmesriikide vahelises teabevahetuses ja ELi ühiste registrite kasutamisel; on seisukohal, et vastasel juhul võib mahukate registrite loomine ELi tasandil ohustada isikupuutumatust ning registrid võivad muutuda kasutamiskõlbmatuks, samas võib aga suureneda teabelekke ja korruptsiooni oht;

| 94. | kutsub liikmesriike üles tugevdama vastastikust usaldust ja usku üksteise suutlikkusse suurendada turvalisust; arvab, et vastastikune usaldus sõltub ka eri liikmesriikide meetmete tulemuslikkuse ja tulemuste tõhusast, rangest ja pidevast hindamisest; |
| --- | --- |

94.

kutsub liikmesriike üles tugevdama vastastikust usaldust ja usku üksteise suutlikkusse suurendada turvalisust; arvab, et vastastikune usaldus sõltub ka eri liikmesriikide meetmete tulemuslikkuse ja tulemuste tõhusast, rangest ja pidevast hindamisest;

Tsiviil- ja kaubandusõiguslikud kaitsevahendid perekondadele, kodanikele ja ettevõtetele

Tsiviilõiguslike kaitsevahendite parem kättesaadavus kodanikele ja ettevõtetele

| 95. | on arvamusel, et tsiviilõiguse valdkonna prioriteetides tuleb esmajoones keskenduda üksikkodanike ja ettevõtete väljendatud vajaduste rahuldamisele, samal ajal pidevalt lihtsustades õigusemõistmist ning luues lihtsamaid, selgemaid ja kergemini kasutatavaid menetlusi, et tagada põhiõiguste ja tarbijakaitse nõuetekohane järgimine; tunnustades komisjoni otsuseid esitada ettepanek testamentide ja pärimise kohta ning koostada roheline raamat abieluvara jagamise korra kohta seoses eraldi elama asumise ja lahutusega, nõuab:






  — | täiendavaid meetmeid, et edendada vaidluste alternatiivset lahendamist, mille eesmärk on eelkõige tarbijate õiguskaitse kättesaadavuse parandamine; kollektiivse õiguskaitse mehhanismide kasutuselevõttu ühenduse tasandil, et võimaldada kodanikele ja ettevõtetele õiguskaitse suuremat kättesaadavust, märkides samas, et see ei tohi põhjustada siseriikliku protsessiõiguse tarbetut killunemist; |
| --- | --- | --- |

95.

on arvamusel, et tsiviilõiguse valdkonna prioriteetides tuleb esmajoones keskenduda üksikkodanike ja ettevõtete väljendatud vajaduste rahuldamisele, samal ajal pidevalt lihtsustades õigusemõistmist ning luues lihtsamaid, selgemaid ja kergemini kasutatavaid menetlusi, et tagada põhiõiguste ja tarbijakaitse nõuetekohane järgimine; tunnustades komisjoni otsuseid esitada ettepanek testamentide ja pärimise kohta ning koostada roheline raamat abieluvara jagamise korra kohta seoses eraldi elama asumise ja lahutusega, nõuab:

—

täiendavaid meetmeid, et edendada vaidluste alternatiivset lahendamist, mille eesmärk on eelkõige tarbijate õiguskaitse kättesaadavuse parandamine; kollektiivse õiguskaitse mehhanismide kasutuselevõttu ühenduse tasandil, et võimaldada kodanikele ja ettevõtetele õiguskaitse suuremat kättesaadavust, märkides samas, et see ei tohi põhjustada siseriikliku protsessiõiguse tarbetut killunemist;

| — | ettepanekute tegemist küsimuste osas, mis käsitlevad pangakontode arestimise ja pangahoiuste ajutise külmutamise lihtsa ja autonoomse Euroopa süsteemi loomist,dokumentide legaliseerimisnõuete kaotamist, sätteid Rooma II määruse (8) puudujääkide likvideerimiseks isiku õiguste ja laimamise osas, lõplikku lahendust probleemile kahepoolsete lepingutega, milles käsitletakse jurisdiktsiooni ja kohtuotsuste tunnustamist ja jõustamist, kasutades selleks vajaduse korral järgmisena sõlmitava ühinemislepingu protokolli; et lisaks ettepanekule kaalutaks rahvusvahelist õigusakti, mis võimaldaks kõikide kolmandatest riikidest pärit kohtuotsuste põhjalikku kontrolli enne nende tunnustamist ja jõustamist liikmesriigis; sätete vastuvõtmist Euroopa Kohtu osutatud lünkade täitmiseks äriühinguõiguses, ettepanekut sotsiaalselt kaitsetute täisealiste kaitsmise kohta ja ettepanekut võtta vastu määrus abieluasjades ja vanemlikus vastutuses kohaldatava õiguse kohta, mis põhineb lapse huvidel ega diskrimineeri kumbagi vanemat, kasutades vajaduse korral tõhustatud koostööd; |
| --- | --- |

—

ettepanekute tegemist küsimuste osas, mis käsitlevad pangakontode arestimise ja pangahoiuste ajutise külmutamise lihtsa ja autonoomse Euroopa süsteemi loomist,dokumentide legaliseerimisnõuete kaotamist, sätteid Rooma II määruse (8) puudujääkide likvideerimiseks isiku õiguste ja laimamise osas, lõplikku lahendust probleemile kahepoolsete lepingutega, milles käsitletakse jurisdiktsiooni ja kohtuotsuste tunnustamist ja jõustamist, kasutades selleks vajaduse korral järgmisena sõlmitava ühinemislepingu protokolli; et lisaks ettepanekule kaalutaks rahvusvahelist õigusakti, mis võimaldaks kõikide kolmandatest riikidest pärit kohtuotsuste põhjalikku kontrolli enne nende tunnustamist ja jõustamist liikmesriigis; sätete vastuvõtmist Euroopa Kohtu osutatud lünkade täitmiseks äriühinguõiguses, ettepanekut sotsiaalselt kaitsetute täisealiste kaitsmise kohta ja ettepanekut võtta vastu määrus abieluasjades ja vanemlikus vastutuses kohaldatava õiguse kohta, mis põhineb lapse huvidel ega diskrimineeri kumbagi vanemat, kasutades vajaduse korral tõhustatud koostööd;

| — | et üksikasjalikult kaalutaks ühenduse ajutist meedet lisaks nendele, mida võivad määrata riikide kohtud, seoses riikide erineva õigusliku lähenemisviisiga omandiõiguste säilitamisele ja muudele sarnastele menetlustele, rahvusvahelise lapsendamise tunnustamisele ja riiklike perekonnaseisudokumentide vastastikuse tunnustamise kogu küsimusele; |
| --- | --- |

—

et üksikasjalikult kaalutaks ühenduse ajutist meedet lisaks nendele, mida võivad määrata riikide kohtud, seoses riikide erineva õigusliku lähenemisviisiga omandiõiguste säilitamisele ja muudele sarnastele menetlustele, rahvusvahelise lapsendamise tunnustamisele ja riiklike perekonnaseisudokumentide vastastikuse tunnustamise kogu küsimusele;

| — | ühenduse seadustikku, mis käsitleks konflikte ja tooks 2013. aastaks ühte õigusakti kokku kõik kõnealuses valdkonnas ühenduse seadusandja poolt vastuvõetud õigusaktid, et tähistada Brüsseli konventsiooni (konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) 45. aastapäeva, sest selle konventsiooni sõlmimine oli rahvusvahelises eraõiguses oluline teetähis; |
| --- | --- |

—

ühenduse seadustikku, mis käsitleks konflikte ja tooks 2013. aastaks ühte õigusakti kokku kõik kõnealuses valdkonnas ühenduse seadusandja poolt vastuvõetud õigusaktid, et tähistada Brüsseli konventsiooni (konventsioon kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) 45. aastapäeva, sest selle konventsiooni sõlmimine oli rahvusvahelises eraõiguses oluline teetähis;

| — | Euroopa tsiviilprotsessi valdkonnas praeguseks vastuvõetud arvukate uuenduslike õigusaktide praktilist kasutamist ning läbivaatamist, et neid võimalusel lihtsustada ja tuua süstematiseeritult kokku ühte õigusakti, millesse ühendatakse kõik selles valdkonnas vastu võetud ühenduse õigusaktid; |
| --- | --- |

—

Euroopa tsiviilprotsessi valdkonnas praeguseks vastuvõetud arvukate uuenduslike õigusaktide praktilist kasutamist ning läbivaatamist, et neid võimalusel lihtsustada ja tuua süstematiseeritult kokku ühte õigusakti, millesse ühendatakse kõik selles valdkonnas vastu võetud ühenduse õigusaktid;

| 96. | toonitab, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise kaotamisega Brüsseli I määruse (9) raames ei tohi kiirustada ning sellega peavad kaasnema asjakohased kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

96.

toonitab, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise kaotamisega Brüsseli I määruse (9) raames ei tohi kiirustada ning sellega peavad kaasnema asjakohased kaitsemeetmed;

| 97. | ootab huviga ettepanekuid vabatahtliku 28. tegevuskorra koostamiseks piiriüleste aspektidega tsiviilõigusküsimuste kohta perekonnaõiguse, üksikisikute õiguste ja omandiõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

97.

ootab huviga ettepanekuid vabatahtliku 28. tegevuskorra koostamiseks piiriüleste aspektidega tsiviilõigusküsimuste kohta perekonnaõiguse, üksikisikute õiguste ja omandiõiguse valdkonnas;

| 98. | rõhutab vajadust jätkata ELi rahvusvahelise mõjujõu suurendamist õigusvaldkonnas globaalsete lahenduste ja mitmepoolsete vahendite abil; peab eriti oluliseks tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents ja Euroopa Nõukogu; usub samuti, et EL peaks julgustama ja toetama kolmandate riikide, eriti ELi naaberriikide ühinemist rahvusvaheliste õigusalaste kokkulepetega, ning et see on eriti oluline perekonnaõiguse ja lastekaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

98.

rõhutab vajadust jätkata ELi rahvusvahelise mõjujõu suurendamist õigusvaldkonnas globaalsete lahenduste ja mitmepoolsete vahendite abil; peab eriti oluliseks tihedat koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents ja Euroopa Nõukogu; usub samuti, et EL peaks julgustama ja toetama kolmandate riikide, eriti ELi naaberriikide ühinemist rahvusvaheliste õigusalaste kokkulepetega, ning et see on eriti oluline perekonnaõiguse ja lastekaitse valdkonnas;

Ühtse turu kõikide eeliste kasutamine Euroopa lepinguõiguse kaudu

| 99. | palub, et komisjon kiirendaks tööd Euroopa lepinguõigusega, lähtudes akadeemilise ühise tugiraamistiku kavandist ja muudest Euroopa lepinguõigust käsitlevatest teadustöödest, ning kaasaks täielikult parlamendi avatud ja demokraatlikku protsessi, mille tulemuseks peab olema poliitilise ühise tugiraamistiku vastuvõtmine; rõhutab, et poliitilisest ühisest tugiraamistikust peaks kujunema vabatahtlik ja otseselt kohaldatav vahend, mis võimaldab lepinguosalistel, muu hulgas äriühingutel ja tarbijatel, vabalt valida nende äritegevuse suhtes kohaldatavaks õiguseks Euroopa lepinguõiguse; |
| --- | --- |

99.

palub, et komisjon kiirendaks tööd Euroopa lepinguõigusega, lähtudes akadeemilise ühise tugiraamistiku kavandist ja muudest Euroopa lepinguõigust käsitlevatest teadustöödest, ning kaasaks täielikult parlamendi avatud ja demokraatlikku protsessi, mille tulemuseks peab olema poliitilise ühise tugiraamistiku vastuvõtmine; rõhutab, et poliitilisest ühisest tugiraamistikust peaks kujunema vabatahtlik ja otseselt kohaldatav vahend, mis võimaldab lepinguosalistel, muu hulgas äriühingutel ja tarbijatel, vabalt valida nende äritegevuse suhtes kohaldatavaks õiguseks Euroopa lepinguõiguse;

| 100. | kordab uuesti, et komisjon peaks ühise tugiraamistiku kavandi koos muude teadustöödega tegema kättesaadavaks võimalikult paljudes asjakohastes keeltes, et tagada kõikidele huvitatud sidusrühmadele juurdepääs, ning et Euroopa ja siseriiklikud õigusloojad peaksid seda kui mittekohustuslikku õiguslikku vahendit juba kasutama; nõuab, et juba nüüd tuleks ühise tugiraamistiku kavandi asjakohaseid sätteid süstemaatiliselt ja üksikasjalikult kaaluda kõikides komisjoni esitatavates ettepanekutes ja lepinguõigust mõjutavas mõju hindamises; |
| --- | --- |

100.

kordab uuesti, et komisjon peaks ühise tugiraamistiku kavandi koos muude teadustöödega tegema kättesaadavaks võimalikult paljudes asjakohastes keeltes, et tagada kõikidele huvitatud sidusrühmadele juurdepääs, ning et Euroopa ja siseriiklikud õigusloojad peaksid seda kui mittekohustuslikku õiguslikku vahendit juba kasutama; nõuab, et juba nüüd tuleks ühise tugiraamistiku kavandi asjakohaseid sätteid süstemaatiliselt ja üksikasjalikult kaaluda kõikides komisjoni esitatavates ettepanekutes ja lepinguõigust mõjutavas mõju hindamises;

| 101. | soovitab komisjonil arendada edasi oma hiljutist ideed teha ettepanek, et konkreetsetes sektorites võiks vabatahtlikult kasutada tugiraamistikul põhinevaid tüüplepinguid; |
| --- | --- |

101.

soovitab komisjonil arendada edasi oma hiljutist ideed teha ettepanek, et konkreetsetes sektorites võiks vabatahtlikult kasutada tugiraamistikul põhinevaid tüüplepinguid;

Paremad õigusaktid õigusvaldkonnas

| 102. | rõhutab, et õigusalast koostööd tsiviilasjades käsitlevad ELi õigusaktid peaksid olema võimalikult kõrge kvaliteediga ja põhinema nõuetekohaselt läbiviidud mõju hindamisel, et pakkuda kodanikele ja ettevõtetele tõhusaid vahendeid; mõistab hukka asjaolu, et varem ei ole selles valdkonnas nõuetekohast mõju hindamist läbi viidud; märgib olukorra hiljutist paranemist ja võtab endale kohustuseks üht komisjoni antud mõju hinnangut eelseisval perioodil kriitiliselt analüüsida; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et õigusalast koostööd tsiviilasjades käsitlevad ELi õigusaktid peaksid olema võimalikult kõrge kvaliteediga ja põhinema nõuetekohaselt läbiviidud mõju hindamisel, et pakkuda kodanikele ja ettevõtetele tõhusaid vahendeid; mõistab hukka asjaolu, et varem ei ole selles valdkonnas nõuetekohast mõju hindamist läbi viidud; märgib olukorra hiljutist paranemist ja võtab endale kohustuseks üht komisjoni antud mõju hinnangut eelseisval perioodil kriitiliselt analüüsida;

| 103. | on kindlalt veendunud, et mõju hindamise sõltumatu kontrolli miinimumtaseme tagamiseks tuleks luua sõltumatu ekspertide rühm, kes kohapealse kontrolli abil jälgiks mõju hindamise komitee poolt esitatud arvamuste kvaliteeti, ning et huvitatud osapoolte esindajatel peaks ka olema õigus selles kontrollis osaleda; |
| --- | --- |

103.

on kindlalt veendunud, et mõju hindamise sõltumatu kontrolli miinimumtaseme tagamiseks tuleks luua sõltumatu ekspertide rühm, kes kohapealse kontrolli abil jälgiks mõju hindamise komitee poolt esitatud arvamuste kvaliteeti, ning et huvitatud osapoolte esindajatel peaks ka olema õigus selles kontrollis osaleda;

| 104. | on arvamusel, et just õigusalane koostöö on see, mis lähendab mitte ainult tsiviil-, vaid ka kriminaalmenetlusi eri liikmesriikides; on seepärast arvamusel, et kodanike protsessuaalsete õiguste lähendamist liikmesriikide vahel tuleb edendada võrdselt nii tsiviil- kui ka kriminaalmenetluste valdkonnas; |
| --- | --- |

104.

on arvamusel, et just õigusalane koostöö on see, mis lähendab mitte ainult tsiviil-, vaid ka kriminaalmenetlusi eri liikmesriikides; on seepärast arvamusel, et kodanike protsessuaalsete õiguste lähendamist liikmesriikide vahel tuleb edendada võrdselt nii tsiviil- kui ka kriminaalmenetluste valdkonnas;

Euroopa õiguskultuuri loomine

| 105. | nõuab kõiki õiguse aspekte hõlmava Euroopa õiguskultuuri loomist; märgib sellega seoses, et:






  — | Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu riiginõukogude ja kõrgemate halduskohtute assotsiatsioon ja Eurojusti Euroopa peaprokuröride ühendus, kohtuteenistujad ja õigusala töötajad võivad anda väga suure panuse, koordineerides ja edendades kohtunike tööalast koolitust ja vastastikust arusaamist teiste liikmesriikide õigussüsteemidest ning lihtsustades piiriüleste vaidluste ja probleemide lahendamist, ning nende tegevust tuleb hõlbustada ja piisavalt rahastada; selle tulemuseks peab olema täielikult rahastatud Euroopa kohtunike koolitamise kava, mis koostatakse koostöös eespool nimetatud õigusalaste võrgustikega, vältides programmide ja struktuuride tarbetut dubleerimist ning eesmärgiga luua Euroopa Kohtuakadeemia, mis koosneb Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja Euroopa Õigusakadeemiast; |
| --- | --- | --- |

105.

nõuab kõiki õiguse aspekte hõlmava Euroopa õiguskultuuri loomist; märgib sellega seoses, et:

—

Euroopa Liidu ülemkohtute presidentide võrgustik, kohtunike nõukogude Euroopa võrgustik, Euroopa Liidu riiginõukogude ja kõrgemate halduskohtute assotsiatsioon ja Eurojusti Euroopa peaprokuröride ühendus, kohtuteenistujad ja õigusala töötajad võivad anda väga suure panuse, koordineerides ja edendades kohtunike tööalast koolitust ja vastastikust arusaamist teiste liikmesriikide õigussüsteemidest ning lihtsustades piiriüleste vaidluste ja probleemide lahendamist, ning nende tegevust tuleb hõlbustada ja piisavalt rahastada; selle tulemuseks peab olema täielikult rahastatud Euroopa kohtunike koolitamise kava, mis koostatakse koostöös eespool nimetatud õigusalaste võrgustikega, vältides programmide ja struktuuride tarbetut dubleerimist ning eesmärgiga luua Euroopa Kohtuakadeemia, mis koosneb Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja Euroopa Õigusakadeemiast;

| — | välisriikide õiguse tundmise ja selle vastastikuse mõistmise hõlbustamiseks on vajalik aktiivne poliitika, mille abil saavutatakse suurem õiguskindlus ja edendatakse vastastikuseks tunnustamiseks vajalikku usaldust; selle poliitikaga tuleb ette näha kogemuste vahetamine, vahetused, külaskäigud, informatsioon ja kursused õigusala töötajatele ja kohtunikele, samuti kehtivate riiklike õiguskoolituskavade kooskõlastamine kogu ELis ning siseriikliku õiguse sissejuhatavate kursuste pakkumine õigusala töötajatele ja kohtunikele; |
| --- | --- |

—

välisriikide õiguse tundmise ja selle vastastikuse mõistmise hõlbustamiseks on vajalik aktiivne poliitika, mille abil saavutatakse suurem õiguskindlus ja edendatakse vastastikuseks tunnustamiseks vajalikku usaldust; selle poliitikaga tuleb ette näha kogemuste vahetamine, vahetused, külaskäigud, informatsioon ja kursused õigusala töötajatele ja kohtunikele, samuti kehtivate riiklike õiguskoolituskavade kooskõlastamine kogu ELis ning siseriikliku õiguse sissejuhatavate kursuste pakkumine õigusala töötajatele ja kohtunikele;

| 106. | palub komisjonil seetõttu toetada ülikoole, muid spetsialiseeritud kõrgharidusasutusi ja pädevaid kutseorganisatsioone kohtunikele ja õigusala töötajatele koolituspunktide/ainepunktide süsteemi loomisel; palub komisjonil luua üle kogu ELi toimiv õiguskoolitusasutuste võrgustik, mille asutused on volitatud pakkuma stabiilselt ja pidevalt siseriikliku, võrdleva ja Euroopa õiguse sissejuhatavaid kursusi õigusala töötajatele ja kohtunikele; |
| --- | --- |

106.

palub komisjonil seetõttu toetada ülikoole, muid spetsialiseeritud kõrgharidusasutusi ja pädevaid kutseorganisatsioone kohtunikele ja õigusala töötajatele koolituspunktide/ainepunktide süsteemi loomisel; palub komisjonil luua üle kogu ELi toimiv õiguskoolitusasutuste võrgustik, mille asutused on volitatud pakkuma stabiilselt ja pidevalt siseriikliku, võrdleva ja Euroopa õiguse sissejuhatavaid kursusi õigusala töötajatele ja kohtunikele;

E-õiguskeskkond: teenus kodanikele, õigusala töötajatele ja kohtunikele

| 107. | nõuab rohkem tegusid e-õiguskeskkonna edendamiseks ja arendamiseks ühenduse tasandil kodanike ja ettevõtete õiguskaitse kättesaadavuse huvides ning on arvamusel, et:






  — | liikmesriigid, kes teevad koostööd kahepoolsete projektidega, peaksid tagama, et nende töö on kavandatud nii, et seda saab tarbetu dubleerimise vältimiseks üle kanda ühenduse tasandile; |
| --- | --- | --- |

107.

nõuab rohkem tegusid e-õiguskeskkonna edendamiseks ja arendamiseks ühenduse tasandil kodanike ja ettevõtete õiguskaitse kättesaadavuse huvides ning on arvamusel, et:

—

liikmesriigid, kes teevad koostööd kahepoolsete projektidega, peaksid tagama, et nende töö on kavandatud nii, et seda saab tarbetu dubleerimise vältimiseks üle kanda ühenduse tasandile;

| — | praegune ühenduse õigustik tsiviilõiguse valdkonnas, eelkõige protsessiõiguses, tuleks viia suuremasse vastavusse infotehnoloogia kasutamisega, eriti selles osas, mis puudutab Euroopa maksekäsumenetlust ja väiksemate kohtuvaidluste menetlust, tsiviilasjade tõendite määrust (10) ja vaidluste alternatiivset lahendamist, ning tuleks võtta meetmeid elektrooniliste dokumentide ja võlgniku varade läbipaistvuse valdkonnas; eesmärk peaks olema piiriüleste tsiviilasjade lihtsam, odavam ja kiirem menetlemine; |
| --- | --- |

—

praegune ühenduse õigustik tsiviilõiguse valdkonnas, eelkõige protsessiõiguses, tuleks viia suuremasse vastavusse infotehnoloogia kasutamisega, eriti selles osas, mis puudutab Euroopa maksekäsumenetlust ja väiksemate kohtuvaidluste menetlust, tsiviilasjade tõendite määrust (10) ja vaidluste alternatiivset lahendamist, ning tuleks võtta meetmeid elektrooniliste dokumentide ja võlgniku varade läbipaistvuse valdkonnas; eesmärk peaks olema piiriüleste tsiviilasjade lihtsam, odavam ja kiirem menetlemine;

| — | elektroonilisi vahendeid, nagu Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) ja Schengeni infosüsteem, tuleks edasi arendada; |
| --- | --- |

—

elektroonilisi vahendeid, nagu Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) ja Schengeni infosüsteem, tuleks edasi arendada;

| 108. | on seisukohal, et e-õiguskeskkond peaks lihtsustama kodanike juurdepääsu õigusabile, lühendama kohtumenetlusi ja parandama kohtumenetluste tõhusust, ning palub seetõttu, et tulevane mitmekeelne e-õiguskeskkonna portaal sisaldaks juurdepääsu juriidilistele andmebaasidele, elektroonilistele õiguskaitsevahenditele ja kohtuvälistele heastamisvahenditele, arukatele süsteemidele, mis on loodud selleks, et aidata kodanikel teada saada, kuidas tegeleda õiguslike probleemidega, ning ulatuslikele registritele, õigusalatöötajate nimestikele ning iga liikmesriigi õigussüsteemide lihtsatele ülevaadetele; |
| --- | --- |

108.

on seisukohal, et e-õiguskeskkond peaks lihtsustama kodanike juurdepääsu õigusabile, lühendama kohtumenetlusi ja parandama kohtumenetluste tõhusust, ning palub seetõttu, et tulevane mitmekeelne e-õiguskeskkonna portaal sisaldaks juurdepääsu juriidilistele andmebaasidele, elektroonilistele õiguskaitsevahenditele ja kohtuvälistele heastamisvahenditele, arukatele süsteemidele, mis on loodud selleks, et aidata kodanikel teada saada, kuidas tegeleda õiguslike probleemidega, ning ulatuslikele registritele, õigusalatöötajate nimestikele ning iga liikmesriigi õigussüsteemide lihtsatele ülevaadetele;

| 109. | on seisukohal, et portaal peaks olema mõeldud kasutamiseks kohtunikele, kohtuametnikele, riikide justiitsministeeriumite ametnikele ja praktiseerivatele juristidele, kellel kõigil on turvalise juurdepääsu õigus portaali vastavale osale; palub, et see portaali osa peaks võimaldama turvalist suhtlemist, videokonverentse ja dokumendivahetust kohtute vahel, samuti kohtute ja menetlusosaliste vahel (elektroonilise suhtluse kasutuselevõtt menetlustes), elektrooniliste allkirjade vastavustõendamist, sätestama asjakohase vastavustõendamissüsteemi ning võimaldama teabe vahetamist; |
| --- | --- |

109.

on seisukohal, et portaal peaks olema mõeldud kasutamiseks kohtunikele, kohtuametnikele, riikide justiitsministeeriumite ametnikele ja praktiseerivatele juristidele, kellel kõigil on turvalise juurdepääsu õigus portaali vastavale osale; palub, et see portaali osa peaks võimaldama turvalist suhtlemist, videokonverentse ja dokumendivahetust kohtute vahel, samuti kohtute ja menetlusosaliste vahel (elektroonilise suhtluse kasutuselevõtt menetlustes), elektrooniliste allkirjade vastavustõendamist, sätestama asjakohase vastavustõendamissüsteemi ning võimaldama teabe vahetamist;

| 110. | palub komisjonil tagada, et kõik tulevased tsiviilõiguse valdkonna õigusaktid koostataks nii, et neid saab kasutada on-line rakendustes, kus vaba teksti sisestamise vajadus on minimaalne; palub võtta meetmeid tagamaks, et vajaduse korral oleks olemas on-line abi kõikides ametlikes keeltes ning kättesaadavad on-line elektroonilised tõlketeenused; samamoodi, kui dokumente on vaja kätte toimetada, tuleks tagada, et dokumente saab kätte toimetada ja teateid jõustada elektronposti teel ning ka allkirju anda elektrooniliselt, ning kui on vaja suulisi ütlusi, tuleks julgustada videokonverentside kasutamist; on lisaks seisukohal, et kõikide edaspidiste ettepanekutega peaks kaasnema komisjoni põhjendatud avaldus selle kohta, et on läbi viidud e-õiguskeskkonnaga ühilduvuse kontroll; |
| --- | --- |

110.

palub komisjonil tagada, et kõik tulevased tsiviilõiguse valdkonna õigusaktid koostataks nii, et neid saab kasutada on-line rakendustes, kus vaba teksti sisestamise vajadus on minimaalne; palub võtta meetmeid tagamaks, et vajaduse korral oleks olemas on-line abi kõikides ametlikes keeltes ning kättesaadavad on-line elektroonilised tõlketeenused; samamoodi, kui dokumente on vaja kätte toimetada, tuleks tagada, et dokumente saab kätte toimetada ja teateid jõustada elektronposti teel ning ka allkirju anda elektrooniliselt, ning kui on vaja suulisi ütlusi, tuleks julgustada videokonverentside kasutamist; on lisaks seisukohal, et kõikide edaspidiste ettepanekutega peaks kaasnema komisjoni põhjendatud avaldus selle kohta, et on läbi viidud e-õiguskeskkonnaga ühilduvuse kontroll;

| 111. | nõuab, et ECRIS omistaks suurt tähtsust soolise vägivalla juhtumite registritele; |
| --- | --- |

111.

nõuab, et ECRIS omistaks suurt tähtsust soolise vägivalla juhtumite registritele;

Kriminaalõiguse prioriteedid

| 112. | nõuab põhiõiguste austamisel, vastastikuse tunnustamise põhimõttel ja siseriikliku kriminaalõiguse sidususe säilitamise vajadusel rajaneva ELi kriminaalõiguse ala loomist, mille arendamiseks tuleb vastu võtta:






  — | süütuse presumptsioonil põhinev ja kaitseõigusi täielikult tagav ambitsioonikas õiguslik vahend menetluslike tagatiste kohta kriminaalmenetluses; |
| --- | --- | --- |

112.

nõuab põhiõiguste austamisel, vastastikuse tunnustamise põhimõttel ja siseriikliku kriminaalõiguse sidususe säilitamise vajadusel rajaneva ELi kriminaalõiguse ala loomist, mille arendamiseks tuleb vastu võtta:

—

süütuse presumptsioonil põhinev ja kaitseõigusi täielikult tagav ambitsioonikas õiguslik vahend menetluslike tagatiste kohta kriminaalmenetluses;

| — | kindel õiguslik raamistik, millega tagatakse ne bis in idem üldpõhimõtte järgimine ning hõlbustatakse kriminaalmenetluste üleandmist liikmesriikide vahel ja kohtualluvuse konfliktide lahendamist, tagades seejuures tagatiste ja kaitseõiguste kõrge taseme, ning tagatakse nendele õigustele ja õiguskaitsele tõhus juurdepääs; |
| --- | --- |

—

kindel õiguslik raamistik, millega tagatakse ne bis in idem üldpõhimõtte järgimine ning hõlbustatakse kriminaalmenetluste üleandmist liikmesriikide vahel ja kohtualluvuse konfliktide lahendamist, tagades seejuures tagatiste ja kaitseõiguste kõrge taseme, ning tagatakse nendele õigustele ja õiguskaitsele tõhus juurdepääs;

| — | põhjalik õiguslik raamistik, mis pakub kuriteo ohvritele, eelkõige terrorismi, organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja soolise vägivalla ohvritele liikmesriigi tasandil võimalikult laialdast kaitset, sealhulgas piisavat hüvitamist; |
| --- | --- |

—

põhjalik õiguslik raamistik, mis pakub kuriteo ohvritele, eelkõige terrorismi, organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja soolise vägivalla ohvritele liikmesriigi tasandil võimalikult laialdast kaitset, sealhulgas piisavat hüvitamist;

| — | tunnistajatele võimalikult ulatuslikku kaitset pakkuv ühine õigusraamistik; |
| --- | --- |

—

tunnistajatele võimalikult ulatuslikku kaitset pakkuv ühine õigusraamistik;

| — | vangistus- ja kinnipidamistingimuste miinimumnõuded ja ühtne vangide õiguste loetelu ELis (sh nõuetekohased hüvitamise eeskirjad ebaõiglaselt kinni peetud või süüdi mõistetud isikute jaoks), mida toetatakse süüdimõistetud kodanike tagasipöördumist käsitlevate lepingute sõlmimisega ELi ja kolmandate riikide vahel, nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/909/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) (11) täieliku rakendamisega ja piisavate ELi vahendite eraldamisega uute kinnipidamisasutuste ehitamiseks piirkondlike julgeolekuplaanide raames vanglate ülerahvastatuse all kannatavates liikmesriikides ning sotsiaalsete ümberasustamiskavade rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

vangistus- ja kinnipidamistingimuste miinimumnõuded ja ühtne vangide õiguste loetelu ELis (sh nõuetekohased hüvitamise eeskirjad ebaõiglaselt kinni peetud või süüdi mõistetud isikute jaoks), mida toetatakse süüdimõistetud kodanike tagasipöördumist käsitlevate lepingute sõlmimisega ELi ja kolmandate riikide vahel, nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/909/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil) (11) täieliku rakendamisega ja piisavate ELi vahendite eraldamisega uute kinnipidamisasutuste ehitamiseks piirkondlike julgeolekuplaanide raames vanglate ülerahvastatuse all kannatavates liikmesriikides ning sotsiaalsete ümberasustamiskavade rakendamiseks;

| — | Euroopa õigusakt, mis võimaldab rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide tulu ja vara konfiskeerimist ja selle kasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

Euroopa õigusakt, mis võimaldab rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide tulu ja vara konfiskeerimist ja selle kasutamist sotsiaalsetel eesmärkidel;

| — | põhjalik õigusakt, mis käsitleb tõendite kogumist ja vastuvõetavust kriminaalmenetluses; |
| --- | --- |

—

põhjalik õigusakt, mis käsitleb tõendite kogumist ja vastuvõetavust kriminaalmenetluses;

| — | meetmed õigusabi tagamiseks piisavate eelarveassigneeringute kaudu; |
| --- | --- |

—

meetmed õigusabi tagamiseks piisavate eelarveassigneeringute kaudu;

| — | meetmed vägivaldse kohtlemise, eelkõige naiste ja laste vägivaldse kohtlemise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

—

meetmed vägivaldse kohtlemise, eelkõige naiste ja laste vägivaldse kohtlemise vastu võitlemiseks;

| 113. | toonitab, et ebaseadusliku sisserändega tegelemisel tuleb arvestada jõupingutustega inimkaubanduse vastu võitlemise vallas ning ei tohi mingil juhul lubada eriti kaitsetute kuriteoohvrite, eelkõige naiste ja laste karistamist ega nende õiguste kahjustamist; |
| --- | --- |

113.

toonitab, et ebaseadusliku sisserändega tegelemisel tuleb arvestada jõupingutustega inimkaubanduse vastu võitlemise vallas ning ei tohi mingil juhul lubada eriti kaitsetute kuriteoohvrite, eelkõige naiste ja laste karistamist ega nende õiguste kahjustamist;

| 114. | rõhutab, et iga neljas naine Euroopas on kannatanud või kannatab meeste poolt toime pandava vägivalla all; palub seepärast komisjonil tugevdada ELi praeguses õigusraamistikus sätestatud õiguslikku alust, et tagada naistevastase vägivalla ulatusliku ja soopõhise määratluse abil naistevastase vägivalla kõigi vormide käsitlemine; nõuab, et esitataks eelnimetatud õiguslikul alusel põhinev naistevastast vägivalda käsitlev direktiiv ja Euroopa tegevuskava, mille abil tagatakse vägivalla ennetamine, ohvrikaitse ja kuriteo toimepanijate vastutusele võtmine; palub liikmesriikidel võtta arvesse naissoost sisserändajate erilist olukorda, eriti mis puudutab ELis hästi integreerunud (sageli topeltkodakondsusega) noori tüdrukuid, kes on oma suhetes vanematega või intiimsuhetes usulistel ja kultuurilistel põhjustel või traditsiooni pärast röövimise, ebaseadusliku kinnipidamise, füüsilise vägivalla ja psühholoogilise kuritarvituse ohvrid, ning kindlustada meetmed, mis pakuvad toimivat juurdepääsu abile ja kaitsemehhanismidele; |
| --- | --- |

114.

rõhutab, et iga neljas naine Euroopas on kannatanud või kannatab meeste poolt toime pandava vägivalla all; palub seepärast komisjonil tugevdada ELi praeguses õigusraamistikus sätestatud õiguslikku alust, et tagada naistevastase vägivalla ulatusliku ja soopõhise määratluse abil naistevastase vägivalla kõigi vormide käsitlemine; nõuab, et esitataks eelnimetatud õiguslikul alusel põhinev naistevastast vägivalda käsitlev direktiiv ja Euroopa tegevuskava, mille abil tagatakse vägivalla ennetamine, ohvrikaitse ja kuriteo toimepanijate vastutusele võtmine; palub liikmesriikidel võtta arvesse naissoost sisserändajate erilist olukorda, eriti mis puudutab ELis hästi integreerunud (sageli topeltkodakondsusega) noori tüdrukuid, kes on oma suhetes vanematega või intiimsuhetes usulistel ja kultuurilistel põhjustel või traditsiooni pärast röövimise, ebaseadusliku kinnipidamise, füüsilise vägivalla ja psühholoogilise kuritarvituse ohvrid, ning kindlustada meetmed, mis pakuvad toimivat juurdepääsu abile ja kaitsemehhanismidele;

| 115. | nõuab soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvestamist inimkaubanduse vastase poliitika väljatöötamise kõigis etappides; |
| --- | --- |

115.

nõuab soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvestamist inimkaubanduse vastase poliitika väljatöötamise kõigis etappides;

Sidus mitmekihiline julgeolekustrateegia: kodanikke kaitsev Euroopa (võitlus kuritegevuse vastu ja samaaegne kodanike õiguste tagamine)

| 116. | kritiseerib sellise ulatusliku üldkava puudumist, millega kehtestatakse ELi julgeoleku- ja piirihaldusstrateegia üldised eesmärgid ja ülesehitus, samuti üksikasjade puudumist selle kohta, kuidas kõik üksteisega seotud (kas juba kehtestatud, ettevalmistamisel või poliitika väljatöötamise etapis) programmid ja kavad peaksid koos toimima ja kuidas saaks nendevahelisi suhteid optimeerida; on seisukohal, et ELi julgeoleku- ja piirihaldusstrateegia ülesehitust kaaludes peaks komisjon esmalt analüüsima olemasolevate õigusaktide tulemuslikkust, et saavutada nende vahel optimaalne sünergia; |
| --- | --- |

116.

kritiseerib sellise ulatusliku üldkava puudumist, millega kehtestatakse ELi julgeoleku- ja piirihaldusstrateegia üldised eesmärgid ja ülesehitus, samuti üksikasjade puudumist selle kohta, kuidas kõik üksteisega seotud (kas juba kehtestatud, ettevalmistamisel või poliitika väljatöötamise etapis) programmid ja kavad peaksid koos toimima ja kuidas saaks nendevahelisi suhteid optimeerida; on seisukohal, et ELi julgeoleku- ja piirihaldusstrateegia ülesehitust kaaludes peaks komisjon esmalt analüüsima olemasolevate õigusaktide tulemuslikkust, et saavutada nende vahel optimaalne sünergia;

| 117. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et selle valdkonna tulevastes ELi meetmetes austatakse põhiõiguste ja –vabaduste keskset tähtsust, et turvalisuse ja vabaduse vahel valitseks õige tasakaal ning et selle eesmärgi täitmist nõuetekohaselt jälgitakse ja ühtlustatakse; on kindlalt veendunud õigusriigi, tulemusliku kohtuliku kontrolli ja vastutuse esmatähtsuses; |
| --- | --- |

117.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et selle valdkonna tulevastes ELi meetmetes austatakse põhiõiguste ja –vabaduste keskset tähtsust, et turvalisuse ja vabaduse vahel valitseks õige tasakaal ning et selle eesmärgi täitmist nõuetekohaselt jälgitakse ja ühtlustatakse; on kindlalt veendunud õigusriigi, tulemusliku kohtuliku kontrolli ja vastutuse esmatähtsuses;

| 118. | kohustub tegema Lissaboni lepingus määratletud uues institutsioonilises raamistikus koostööd komisjoni ja nõukoguga selle nimel, et keskenduda kriminaalasjade ELi õigusraamistiku väljatöötamisel ELi kodanike vabadusele; on seisukohal, et kodanike kaitsmist terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest peaks toetama tõhusad õiguslikud ja operatiivvahendid, arvestades nimetatud nähtuste ülemaailmset iseloomu, ja see tuleks selgelt sõnastada õigusaktides, mis võimaldavad ELi kodanikel kasutada kõiki õigusi, sealhulgas õigust vaidlustada ebaproportsionaalsed või ebaselged eeskirjad või eeskirjade kohatu rakendamine; |
| --- | --- |

118.

kohustub tegema Lissaboni lepingus määratletud uues institutsioonilises raamistikus koostööd komisjoni ja nõukoguga selle nimel, et keskenduda kriminaalasjade ELi õigusraamistiku väljatöötamisel ELi kodanike vabadusele; on seisukohal, et kodanike kaitsmist terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest peaks toetama tõhusad õiguslikud ja operatiivvahendid, arvestades nimetatud nähtuste ülemaailmset iseloomu, ja see tuleks selgelt sõnastada õigusaktides, mis võimaldavad ELi kodanikel kasutada kõiki õigusi, sealhulgas õigust vaidlustada ebaproportsionaalsed või ebaselged eeskirjad või eeskirjade kohatu rakendamine;

| 119. | arvab, et liikmesriigid peaksid analüüsima, missuguses ulatuses on kriminaalasjade ELi õigusraamistikku võimalik saavutada; |
| --- | --- |

119.

arvab, et liikmesriigid peaksid analüüsima, missuguses ulatuses on kriminaalasjade ELi õigusraamistikku võimalik saavutada;

| 120. | palub ELil tunnustada terrorismi kaudsete ohvrite väärikust, vaprust ja kannatusi ning rõhutab, et terrorismiohvrite õiguste kaitsmine ja suurendamine ning seega neile majandusliku hüvitise maksmine peaksid olema esmatähtsad; tunnistab naiste kui terrorismi kaudsete ohvrite äärmist kaitsetust; |
| --- | --- |

120.

palub ELil tunnustada terrorismi kaudsete ohvrite väärikust, vaprust ja kannatusi ning rõhutab, et terrorismiohvrite õiguste kaitsmine ja suurendamine ning seega neile majandusliku hüvitise maksmine peaksid olema esmatähtsad; tunnistab naiste kui terrorismi kaudsete ohvrite äärmist kaitsetust;

| 121. | nõuab ohvritele nõuetekohast kaitset ja hüvitamist pakkuva tervikliku õigusraamistiku vastuvõtmist raamotsuse eelnõu vastuvõtmise kaudu, millega muudetakse ohvrite kaitset käsitlevaid olemasolevaid õigusakte; peab ülioluliseks ühise lähenemisviisi väljatöötamist, mis pakuks kooskõlastatud ja tugevdatud reageerimist kõikide ohvrite vajadustele ja õigustele, tagades nende inimeste kohtlemise eelkõige ohvrite, mitte kurjategijatena; |
| --- | --- |

121.

nõuab ohvritele nõuetekohast kaitset ja hüvitamist pakkuva tervikliku õigusraamistiku vastuvõtmist raamotsuse eelnõu vastuvõtmise kaudu, millega muudetakse ohvrite kaitset käsitlevaid olemasolevaid õigusakte; peab ülioluliseks ühise lähenemisviisi väljatöötamist, mis pakuks kooskõlastatud ja tugevdatud reageerimist kõikide ohvrite vajadustele ja õigustele, tagades nende inimeste kohtlemise eelkõige ohvrite, mitte kurjategijatena;

| 122. | kiidab heaks kuriteoohvrite, sealhulgas vägivalla ja seksuaalse ahistamise all kannatavate naiste toetamise kui eesistujariigi Rootsi prioriteedi; nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks Stockholmi programmi tervikliku Euroopa strateegia, mille eesmärk on naistevastase vägivalla likvideerimine ja mis hõlmab ennetusmeetmeid (nagu teadlikkuse tõstmine meeste poolt naiste kallal tarvitatava vägivalla osas), ohvrikaitse poliitikat koos eraldi jaoga kuriteoohvrite õiguste kohta ja kuriteoohvrite, eeskätt üha sagedamini tõsiste kuritegude ohvriks langevate noorte tütarlaste jõulisemat toetamist ning konkreetseid meetmeid kuritegude toimepanijate vastutusele võtmiseks; kutsub Hispaaniat eesistujariigiks olemise ajal rakendama täielikult Stockholmi programmis kehtestatud tegevuskava ning Euroopa Parlamendile igakuiselt saavutatust aru andma; |
| --- | --- |

122.

kiidab heaks kuriteoohvrite, sealhulgas vägivalla ja seksuaalse ahistamise all kannatavate naiste toetamise kui eesistujariigi Rootsi prioriteedi; nõuab tungivalt, et nõukogu lisaks Stockholmi programmi tervikliku Euroopa strateegia, mille eesmärk on naistevastase vägivalla likvideerimine ja mis hõlmab ennetusmeetmeid (nagu teadlikkuse tõstmine meeste poolt naiste kallal tarvitatava vägivalla osas), ohvrikaitse poliitikat koos eraldi jaoga kuriteoohvrite õiguste kohta ja kuriteoohvrite, eeskätt üha sagedamini tõsiste kuritegude ohvriks langevate noorte tütarlaste jõulisemat toetamist ning konkreetseid meetmeid kuritegude toimepanijate vastutusele võtmiseks; kutsub Hispaaniat eesistujariigiks olemise ajal rakendama täielikult Stockholmi programmis kehtestatud tegevuskava ning Euroopa Parlamendile igakuiselt saavutatust aru andma;

| 123. | peab turvalise Euroopa eesmärki õiguspäraseks ja nõustub, et tähtis on pidevalt täiendada ja tugevdada ELi ühist terrorismi, organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku sisserände, inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise vastase võitluse poliitikat; |
| --- | --- |

123.

peab turvalise Euroopa eesmärki õiguspäraseks ja nõustub, et tähtis on pidevalt täiendada ja tugevdada ELi ühist terrorismi, organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku sisserände, inimkaubanduse ja seksuaalse ekspluateerimise vastase võitluse poliitikat;

| 124. | nõuab laiaulatusliku üleeuroopalise strateegia väljatöötamist, mis käsitleb võitlust organiseeritud kuritegevusega ning ühendab liikmesriikide, Euroopa institutsioonide, ELi spetsialiseeritud ametite ja teabevahetusvõrgustike jõupingutusi ning nende käsutuses olevaid vahendeid; toonitab samal ajal, et organiseeritud majanduskuritegevus, näiteks tubakatoodete salakaubavedu, põhjustab sissetulekute kaotust, mis raskendab veelgi riigi rahanduse tõsist olukorda paljudes ELi liikmesriikides, ja nõuab tulemuslike ennetusabinõude kiiret kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

124.

nõuab laiaulatusliku üleeuroopalise strateegia väljatöötamist, mis käsitleb võitlust organiseeritud kuritegevusega ning ühendab liikmesriikide, Euroopa institutsioonide, ELi spetsialiseeritud ametite ja teabevahetusvõrgustike jõupingutusi ning nende käsutuses olevaid vahendeid; toonitab samal ajal, et organiseeritud majanduskuritegevus, näiteks tubakatoodete salakaubavedu, põhjustab sissetulekute kaotust, mis raskendab veelgi riigi rahanduse tõsist olukorda paljudes ELi liikmesriikides, ja nõuab tulemuslike ennetusabinõude kiiret kasutuselevõttu;

| 125. | on veendunud, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastased uued meetmed peaksid rohkem keskenduma põhiõiguste kaitsele ja need peaksid nägema ette tunnistajate nõuetekohase kaitse ja soodustused neile, kes teevad terrorivõrkude purustamiseks koostööd, ning ennetust ja integratsiooni käsitlevaid tegevuspõhimõtted, mis on eelkõige suunatud kõrge riskiga kategooriasse kuuluvatele isikutele; seades igal juhul esikohale eetilised majanduslikud ja sotsiaalsed ennetusmeetmed ning hüvitus- ja heastamismeetmed terrorismiohvritele; |
| --- | --- |

125.

on veendunud, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastased uued meetmed peaksid rohkem keskenduma põhiõiguste kaitsele ja need peaksid nägema ette tunnistajate nõuetekohase kaitse ja soodustused neile, kes teevad terrorivõrkude purustamiseks koostööd, ning ennetust ja integratsiooni käsitlevaid tegevuspõhimõtted, mis on eelkõige suunatud kõrge riskiga kategooriasse kuuluvatele isikutele; seades igal juhul esikohale eetilised majanduslikud ja sotsiaalsed ennetusmeetmed ning hüvitus- ja heastamismeetmed terrorismiohvritele;

| 126. | peab eriti oluliseks, et EL teeks tõsiseid jõupingutusi üha kasvava inimkaubanduse probleemi lahendamiseks, sest inimkaubandusega tuleb võidelda nii liidu sees kui ka sellest väljapool, ning et kõiki meetmete ettepanekuid analüüsitaks soolise võrdõiguslikkuse seisukohast; on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid eelkõige tegelema nõudlusega inimkaubanduse ohvrite teenuste järele, võttes kasutusele karistused, haridusalased meetmed ja teavituskampaaniad; on arvamusel, et kuna inimkaubandus seksuaalsel eesmärgil moodustab kõnealuse kuritegevuse absoluutse enamuse (ÜRO andmetel 79 %), siis tuleb teha selgeks ja tunnistada suhet selliste teenuste ostunõudluse ja inimkaubanduse vahel ning kui seksuaalteenuste ostunõudlus on kontrolli all, väheneb ka inimkaubandus; |
| --- | --- |

126.

peab eriti oluliseks, et EL teeks tõsiseid jõupingutusi üha kasvava inimkaubanduse probleemi lahendamiseks, sest inimkaubandusega tuleb võidelda nii liidu sees kui ka sellest väljapool, ning et kõiki meetmete ettepanekuid analüüsitaks soolise võrdõiguslikkuse seisukohast; on arvamusel, et EL ja liikmesriigid peaksid eelkõige tegelema nõudlusega inimkaubanduse ohvrite teenuste järele, võttes kasutusele karistused, haridusalased meetmed ja teavituskampaaniad; on arvamusel, et kuna inimkaubandus seksuaalsel eesmärgil moodustab kõnealuse kuritegevuse absoluutse enamuse (ÜRO andmetel 79 %), siis tuleb teha selgeks ja tunnistada suhet selliste teenuste ostunõudluse ja inimkaubanduse vahel ning kui seksuaalteenuste ostunõudlus on kontrolli all, väheneb ka inimkaubandus;

| 127. | nõuab läbipaistvuse ja aususe edendamist ning jõulisemat korruptsioonivastast võitlust, mille aluseks on eesmärgipärane kava ja liikmesriikide võetud korruptsioonivastaste meetmete perioodiline hindamine, eelkõige ELi enda välja töötatud õigusaktide jõustamine, pöörates eriti tähelepanu piiriülesele korruptsioonile; ning nõuab tervikliku korruptsioonvastase poliitika väljatöötamist ja selle jõustamise regulaarset läbivaatamist; |
| --- | --- |

127.

nõuab läbipaistvuse ja aususe edendamist ning jõulisemat korruptsioonivastast võitlust, mille aluseks on eesmärgipärane kava ja liikmesriikide võetud korruptsioonivastaste meetmete perioodiline hindamine, eelkõige ELi enda välja töötatud õigusaktide jõustamine, pöörates eriti tähelepanu piiriülesele korruptsioonile; ning nõuab tervikliku korruptsioonvastase poliitika väljatöötamist ja selle jõustamise regulaarset läbivaatamist;

| 128. | nõuab aktiivset toetust kodanikuühiskonna korruptsioonivastasele tegevusele ja aususe seirele ning kodanike osalemisele korruptsioonivastases võitluses, mitte ainult poliitiliste konsultatsioonide alustamise ja otseste suhtluskanalite loomise kaudu, vaid ka vahendite eraldamise ja programmide koostamise kaudu, mis tagaks, et kodanikud saaksid hõlpsalt kasutada neile ettenähtud võimalusi; |
| --- | --- |

128.

nõuab aktiivset toetust kodanikuühiskonna korruptsioonivastasele tegevusele ja aususe seirele ning kodanike osalemisele korruptsioonivastases võitluses, mitte ainult poliitiliste konsultatsioonide alustamise ja otseste suhtluskanalite loomise kaudu, vaid ka vahendite eraldamise ja programmide koostamise kaudu, mis tagaks, et kodanikud saaksid hõlpsalt kasutada neile ettenähtud võimalusi;

| 129. | rõhutab identiteedivarguse juhtumite suurenemist ning nõuab tungivalt nii küberkuritegevuse vastu võitlemiseks tervikliku ELi strateegia väljatöötamist koostöös Interneti teenuseosutajate ja kasutajate organisatsioonidega kui ka ELi tugikeskuse loomist identiteedivarguste ja -pettuste ohvrite abistamiseks; |
| --- | --- |

129.

rõhutab identiteedivarguse juhtumite suurenemist ning nõuab tungivalt nii küberkuritegevuse vastu võitlemiseks tervikliku ELi strateegia väljatöötamist koostöös Interneti teenuseosutajate ja kasutajate organisatsioonidega kui ka ELi tugikeskuse loomist identiteedivarguste ja -pettuste ohvrite abistamiseks;

| 130. | nõuab kohtualluvussätete ja küberruumi suhtes kohaldatava õigusraamistiku selgitamist, et edendada piiriüleseid uurimisi ja koostöölepinguid õiguskaitseorganite ja ettevõtjate vahel, eelkõige neid, mille eesmärk on võitlus lapsporno vastu Internetis; |
| --- | --- |

130.

nõuab kohtualluvussätete ja küberruumi suhtes kohaldatava õigusraamistiku selgitamist, et edendada piiriüleseid uurimisi ja koostöölepinguid õiguskaitseorganite ja ettevõtjate vahel, eelkõige neid, mille eesmärk on võitlus lapsporno vastu Internetis;

| 131. | nõuab tõhusamat ja tulemustele suunatud poliitikat, et rakendada jätkuvalt politsei- ja õiguskoostööd kriminaalasjades, kaasates Europoli ja Eurojusti süstemaatilisemalt uurimistesse, eriti organiseeritud kuritegevuse, pettuste, korruptsiooni ning kodanike turvalisust ja ELi finantshuve tõsiselt ohustavate muude raskete kuritegude puhul; |
| --- | --- |

131.

nõuab tõhusamat ja tulemustele suunatud poliitikat, et rakendada jätkuvalt politsei- ja õiguskoostööd kriminaalasjades, kaasates Europoli ja Eurojusti süstemaatilisemalt uurimistesse, eriti organiseeritud kuritegevuse, pettuste, korruptsiooni ning kodanike turvalisust ja ELi finantshuve tõsiselt ohustavate muude raskete kuritegude puhul;

| 132. | nõuab ELi kuritegevuse tervikliku aruande avaldamist igal aastal, mis ühendab endas aruanded, mis on seotud konkreetsete valdkondadega, nagu organiseeritud kuritegevuse ohu hinnang ja Eurojusti aastaaruanne, ning rõhutab vajadust selliste piiriüleste kuritegude nagu terrorism, inimkaubandus ja küberkuriteod ennetamise ja nende vastu võitlemise interdistsiplinaarse lähenemisviisi ja tervikliku strateegia järele; |
| --- | --- |

132.

nõuab ELi kuritegevuse tervikliku aruande avaldamist igal aastal, mis ühendab endas aruanded, mis on seotud konkreetsete valdkondadega, nagu organiseeritud kuritegevuse ohu hinnang ja Eurojusti aastaaruanne, ning rõhutab vajadust selliste piiriüleste kuritegude nagu terrorism, inimkaubandus ja küberkuriteod ennetamise ja nende vastu võitlemise interdistsiplinaarse lähenemisviisi ja tervikliku strateegia järele;

| 133. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd heade tavade ja saadud kogemuste vahetamisel radikaliseerumise vastase tegevuse poliitika valdkonnas; on sellega seoses seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel on head võimalused jagada häid tavasid radikaliseerumise ja polariseerumise vastu võitlemisel, ning nõuab seetõttu nende kaasamist terrorismivastase võitluse strateegiate väljatöötamisse; |
| --- | --- |

133.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tihedat koostööd heade tavade ja saadud kogemuste vahetamisel radikaliseerumise vastase tegevuse poliitika valdkonnas; on sellega seoses seisukohal, et kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel on head võimalused jagada häid tavasid radikaliseerumise ja polariseerumise vastu võitlemisel, ning nõuab seetõttu nende kaasamist terrorismivastase võitluse strateegiate väljatöötamisse;

| 134. | nõuab politseikoostöö soodustamist liikmesriikide vahel vastastikuse tundmise ja usalduse, ühiskoolituse ja ühiste politseikoostöö meeskondade loomise ning koostöös Euroopa Politseiakadeemiaga üliõpilasvahetusprogrammide edendamise kaudu; |
| --- | --- |

134.

nõuab politseikoostöö soodustamist liikmesriikide vahel vastastikuse tundmise ja usalduse, ühiskoolituse ja ühiste politseikoostöö meeskondade loomise ning koostöös Euroopa Politseiakadeemiaga üliõpilasvahetusprogrammide edendamise kaudu;

| 135. | palub komisjonil ja Euroopa Ülemkogul parandada kiiresti õiguslik olukord, mis on tekkinud seoses Euroopa Kohtu otsustega musta nimekirja kandmist käsitlevates kohtuasjades, eriti Kadi kohtuasi (12), ning võtta seda tehes täielikult arvesse asjaomaste isikute põhiõigusi, sealhulgas õigust õiglasele menetlusele ja kaebeõigust; |
| --- | --- |

135.

palub komisjonil ja Euroopa Ülemkogul parandada kiiresti õiguslik olukord, mis on tekkinud seoses Euroopa Kohtu otsustega musta nimekirja kandmist käsitlevates kohtuasjades, eriti Kadi kohtuasi (12), ning võtta seda tehes täielikult arvesse asjaomaste isikute põhiõigusi, sealhulgas õigust õiglasele menetlusele ja kaebeõigust;

| 136. | nõuab ECRISe edendamist, et hoida ära kuritegude, eelkõige lastevastaste kuritegude korduvat toimepanemist eri liikmesriikides; |
| --- | --- |

136.

nõuab ECRISe edendamist, et hoida ära kuritegude, eelkõige lastevastaste kuritegude korduvat toimepanemist eri liikmesriikides;

| 137. | palub eelkõige komisjonil alustada huvitatud sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajatega, esialgseid arutelusid ja konsultatsioone kõikide aspektide üle, mis on seotud ELi finantshuve kahjustavate kuritegude vastase võitlusega tegeleva Euroopa Prokuratuuri asutamisega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86; |
| --- | --- |

137.

palub eelkõige komisjonil alustada huvitatud sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna esindajatega, esialgseid arutelusid ja konsultatsioone kõikide aspektide üle, mis on seotud ELi finantshuve kahjustavate kuritegude vastase võitlusega tegeleva Euroopa Prokuratuuri asutamisega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 86;

| 138. | rõhutab vajadust laiaulatusliku ELi julgeolekustrateegia väljatöötamise järele, mis põhineb liikmesriikide julgeolekukavadel, suurema solidaarsuse põhimõttel ning ELi ametite, võrgustike ja teabevahetuse lisandväärtuse objektiivsel hindamisel; kavatseb koos liikmesriikide parlamentidega hoolikalt jälgida nõukogu kogu tegevust ELi sisejulgeolekualase operatiivkoostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

138.

rõhutab vajadust laiaulatusliku ELi julgeolekustrateegia väljatöötamise järele, mis põhineb liikmesriikide julgeolekukavadel, suurema solidaarsuse põhimõttel ning ELi ametite, võrgustike ja teabevahetuse lisandväärtuse objektiivsel hindamisel; kavatseb koos liikmesriikide parlamentidega hoolikalt jälgida nõukogu kogu tegevust ELi sisejulgeolekualase operatiivkoostöö valdkonnas;

| 139. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon töötaksid välja julgeolekustrateegiad, mis hõlmaksid nii rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi sise- kui välisaspekte; rõhutab, et EL peab võtma ühtsema hoiaku Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning justiits- ja siseasjade suhtes; |
| --- | --- |

139.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon töötaksid välja julgeolekustrateegiad, mis hõlmaksid nii rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi sise- kui välisaspekte; rõhutab, et EL peab võtma ühtsema hoiaku Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning justiits- ja siseasjade suhtes;

| 140. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike hindama ja läbi vaatama uimasteid käsitlevaid kehtivaid rahvusvahelisi, Euroopa ja riiklikke õigusakte ning poliitikat ja edendama kahju vähendamise ja ennetamise ning hüvitamise poliitikat, eelkõige pidades silmas ÜRO tasandi konverentse nendel teemadel; |
| --- | --- |

140.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike hindama ja läbi vaatama uimasteid käsitlevaid kehtivaid rahvusvahelisi, Euroopa ja riiklikke õigusakte ning poliitikat ja edendama kahju vähendamise ja ennetamise ning hüvitamise poliitikat, eelkõige pidades silmas ÜRO tasandi konverentse nendel teemadel;

Operatiivasutused ja –ametid ning tehnilised vahendid

| 141. | peab Eurojusti ja Europoli tugevdamist väga tähtsaks ja kohustub liikmesriikide parlamentide kõrval täielikult osalema nende tegevuse määratlemisel, hindamisel ja kontrollimisel, eelkõige eesmärgiga uurida võimalusi edu saavutamiseks Euroopa Prokuratuuri asutamisel; |
| --- | --- |

141.

peab Eurojusti ja Europoli tugevdamist väga tähtsaks ja kohustub liikmesriikide parlamentide kõrval täielikult osalema nende tegevuse määratlemisel, hindamisel ja kontrollimisel, eelkõige eesmärgiga uurida võimalusi edu saavutamiseks Euroopa Prokuratuuri asutamisel;

| 142. | nendib, et jõupingutusi finants- ja majanduskuritegude vastu võitlemiseks tuleks jätkata ja isegi suurendada; nendib, et selles kontekstis on euro kui liidu sümboli kaitsmine eriti oluline; nendib, et võitlus võltsimise vastu ning programmi Perikles ühtlustamine ja tugevdamine peaks kuuluma ELi peamiste eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

142.

nendib, et jõupingutusi finants- ja majanduskuritegude vastu võitlemiseks tuleks jätkata ja isegi suurendada; nendib, et selles kontekstis on euro kui liidu sümboli kaitsmine eriti oluline; nendib, et võitlus võltsimise vastu ning programmi Perikles ühtlustamine ja tugevdamine peaks kuuluma ELi peamiste eesmärkide hulka;

| 143. | nõuab nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (13), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (15) artikli 13 läbivaatamist; |
| --- | --- |

143.

nõuab nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (13), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (14) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (15) artikli 13 läbivaatamist;

| 144. | nõuab terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tihedamat ja põhjalikumat koostööd liikmesriikide valitsuste, Euroopa asutuste ja ühiste operatiivmeeskondade vahel spetsialiseeritud võrkude abil (nagu SIS II, VIS, tolliinfosüsteem, Eurodac - sõrmejälgede võrdlemise süsteem Dublini konventsiooni tõhusaks kohaldamiseks, ja õigusalased võrgud) ning konkreetset koostööd luure- ja politseiteenistuste vahel riikide ja Euroopa tasandil; on seisukohal, et kõikide kolmandate riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel tuleks tagada tõhusam Euroopa politseikoostöö nõuetekohaste kaitsemeetmetega, mis tagaks isikuandmete kaitse piisava taseme; |
| --- | --- |

144.

nõuab terrorismi- ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tihedamat ja põhjalikumat koostööd liikmesriikide valitsuste, Euroopa asutuste ja ühiste operatiivmeeskondade vahel spetsialiseeritud võrkude abil (nagu SIS II, VIS, tolliinfosüsteem, Eurodac - sõrmejälgede võrdlemise süsteem Dublini konventsiooni tõhusaks kohaldamiseks, ja õigusalased võrgud) ning konkreetset koostööd luure- ja politseiteenistuste vahel riikide ja Euroopa tasandil; on seisukohal, et kõikide kolmandate riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahel tuleks tagada tõhusam Euroopa politseikoostöö nõuetekohaste kaitsemeetmetega, mis tagaks isikuandmete kaitse piisava taseme;

| 145. | taunib edusammude puudumist uuendatud SIS II ja uue VIS-i rakendamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid oma tasandil edasiste viivituste vältimiseks kõikide ettevalmistuste hoogustamise; |
| --- | --- |

145.

taunib edusammude puudumist uuendatud SIS II ja uue VIS-i rakendamisel ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid oma tasandil edasiste viivituste vältimiseks kõikide ettevalmistuste hoogustamise;

| 146. | rõhutab, et Euroopa Liidu suurtele infotehnoloogiasüsteemidele, nagu SIS II, VIS ja Eurodac, tuleb välja töötada tõhus, jätkusuutlik ja turvaline haldussüsteem, millega tagatakse nendele süsteemidele eesmärgi, juurdepääsuõiguste või turva- ja andmekaitse osas kehtivate eeskirjade täielik rakendamine; rõhutab sellega seoses, et on oluline, et ELis kehtiks kõikehõlmav ühtne isikuandmete kaitse eeskirjade kogu; |
| --- | --- |

146.

rõhutab, et Euroopa Liidu suurtele infotehnoloogiasüsteemidele, nagu SIS II, VIS ja Eurodac, tuleb välja töötada tõhus, jätkusuutlik ja turvaline haldussüsteem, millega tagatakse nendele süsteemidele eesmärgi, juurdepääsuõiguste või turva- ja andmekaitse osas kehtivate eeskirjade täielik rakendamine; rõhutab sellega seoses, et on oluline, et ELis kehtiks kõikehõlmav ühtne isikuandmete kaitse eeskirjade kogu;

| 147. | tuletab meelde, et teatavates valdkondades on ametite (nt Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Eurojust, Europol, Frontex ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) loomine olnud väga kasulik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks; on arvamusel, et kui arvestada, et Schengen on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuum, on põhjapanevalt ja eluliselt oluline luua Euroopa amet kõnealuse valdkonna märkimisväärsete infosüsteemide, nimelt SIS II, VISi ja Eurodaci haldamiseks, sest see oleks kõige usaldusväärsem lahendus; |
| --- | --- |

147.

tuletab meelde, et teatavates valdkondades on ametite (nt Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Eurojust, Europol, Frontex ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) loomine olnud väga kasulik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks; on arvamusel, et kui arvestada, et Schengen on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuum, on põhjapanevalt ja eluliselt oluline luua Euroopa amet kõnealuse valdkonna märkimisväärsete infosüsteemide, nimelt SIS II, VISi ja Eurodaci haldamiseks, sest see oleks kõige usaldusväärsem lahendus;

| 148. | taunib asjaolu, et Lissaboni leping jõustub, ilma et nõukogu ja komisjoni oleksid ette valmistanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala „taaskäivitamiseks” vajalikke meetmeid; juhib tähelepanu asjaolule, et vastupidiselt sellele, mida on tehtud EJKP ja eeskätt välisteenistuse valdkonnas, puudub ettevalmistav töö läbipaistvuse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15), isikuandmete kaitse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16), ja mittediskrimineerimise (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 18) õiguslike aluste rakendamiseks, ning et selline olukord võib põhjustada pikaajalise õiguskindlusetuse, mis avaldab kahjulikku mõju eelkõige vabadusel turvalisusel ja õigusel rajanevale alale; palub komisjoni, pidades silmas mainitud perspektiivi ning viidates Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 265, esitada enne 1. septembrit 2010 seadusandliku tavamenetluse kohaselt:






  — | raamõigusakti ettepanek, mis piiritleks Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide osaluse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikate ning Euroopa tasandil hõlmatud ametite (sh Schengeni organid, Europol, Eurojust, Frontex ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) hindamisel; |
| --- | --- | --- |

148.

taunib asjaolu, et Lissaboni leping jõustub, ilma et nõukogu ja komisjoni oleksid ette valmistanud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala „taaskäivitamiseks” vajalikke meetmeid; juhib tähelepanu asjaolule, et vastupidiselt sellele, mida on tehtud EJKP ja eeskätt välisteenistuse valdkonnas, puudub ettevalmistav töö läbipaistvuse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15), isikuandmete kaitse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 16), ja mittediskrimineerimise (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 18) õiguslike aluste rakendamiseks, ning et selline olukord võib põhjustada pikaajalise õiguskindlusetuse, mis avaldab kahjulikku mõju eelkõige vabadusel turvalisusel ja õigusel rajanevale alale; palub komisjoni, pidades silmas mainitud perspektiivi ning viidates Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 265, esitada enne 1. septembrit 2010 seadusandliku tavamenetluse kohaselt:

—

raamõigusakti ettepanek, mis piiritleks Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide osaluse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitikate ning Euroopa tasandil hõlmatud ametite (sh Schengeni organid, Europol, Eurojust, Frontex ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet) hindamisel;

| — | Põhiõiguste Ameti uuendatud volitused, mis hõlmaksid mh politsei- ja õiguskoostööd kriminaalasjades; |
| --- | --- |

—

Põhiõiguste Ameti uuendatud volitused, mis hõlmaksid mh politsei- ja õiguskoostööd kriminaalasjades;

| — | õigusakti ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 ja ELi lepingu artikli 39 rakendamiseks, eeskätt isikuandmete kaitse osas, kui kaalul on turvalisus, ning ühtlasi määrust (EÜ) nr 45/2001 isikuandmete kaitset ühenduse institutsioonides käsitleva osa kohaldamisala laiendamiseks; |
| --- | --- |

—

õigusakti ettepanek Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 ja ELi lepingu artikli 39 rakendamiseks, eeskätt isikuandmete kaitse osas, kui kaalul on turvalisus, ning ühtlasi määrust (EÜ) nr 45/2001 isikuandmete kaitset ühenduse institutsioonides käsitleva osa kohaldamisala laiendamiseks;

| — | muudetud õiguslik raamistik Europoli ja Eurojusti jaoks, et viia need kooskõlla ELi uue õigusliku raamistikuga; |
| --- | --- |

—

muudetud õiguslik raamistik Europoli ja Eurojusti jaoks, et viia need kooskõlla ELi uue õigusliku raamistikuga;

Kiireloomulised küsimused

| 149. | palub komisjonil teha kiiremas korras ettepanek umbes 1200 erisuguse meetme konsolideerimiseks, mis on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas alates 1993. aastast vastu võetud, et seda poliitikavaldkonda ühtlustada, võttes arvesse liidu uusi ülesandeid ja rolle ning samuti Lissaboni lepingus pakutud uut õigusraamistikku, alustades kõige tähtsamaks peetavatest valdkondadest, mis määratakse kindlaks koos Euroopa Parlamendiga; tuletab komisjonile meelde, et parlament hindab komisjoni panust selles küsimuses volinikukandidaatide eelseisvatel kuulamistel; palub komisjonil seetõttu selgelt ja iga juhtumi puhul eraldi teavitada, milliseid ettepanekuid ta kavatseb kodifitseerida või ümber sõnastada, ning jätab endale õiguse kasutada täies ulatuses oma volitusi õigusaktide muutmiseks; on seisukohal, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uus õiguslik raamistik peaks olema ülimuslik oluliselt teistsuguses põhiseaduslikus raamistikus koostatud õigusaktide vajaliku järjepidevuse või ühtlustamise suhtes; |
| --- | --- |

149.

palub komisjonil teha kiiremas korras ettepanek umbes 1200 erisuguse meetme konsolideerimiseks, mis on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas alates 1993. aastast vastu võetud, et seda poliitikavaldkonda ühtlustada, võttes arvesse liidu uusi ülesandeid ja rolle ning samuti Lissaboni lepingus pakutud uut õigusraamistikku, alustades kõige tähtsamaks peetavatest valdkondadest, mis määratakse kindlaks koos Euroopa Parlamendiga; tuletab komisjonile meelde, et parlament hindab komisjoni panust selles küsimuses volinikukandidaatide eelseisvatel kuulamistel; palub komisjonil seetõttu selgelt ja iga juhtumi puhul eraldi teavitada, milliseid ettepanekuid ta kavatseb kodifitseerida või ümber sõnastada, ning jätab endale õiguse kasutada täies ulatuses oma volitusi õigusaktide muutmiseks; on seisukohal, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uus õiguslik raamistik peaks olema ülimuslik oluliselt teistsuguses põhiseaduslikus raamistikus koostatud õigusaktide vajaliku järjepidevuse või ühtlustamise suhtes;

| 150. | rõhutab asjaolu, et eeskätt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud õigusaktide ettepanekute osas peab otsustusprotsess alates esimesest Lissaboni lepingu jõustumise järgsest päevast olema läbipaistev ja vastama eeskirjadele, mis käsitlevad:






  — | kaheksa nädala pikkust ajavahemikku, mille jooksul riikide parlamentidel on võimalus kontrollida vastavust subsidiaarsuse kriteeriumile; |
| --- | --- | --- |

150.

rõhutab asjaolu, et eeskätt vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud õigusaktide ettepanekute osas peab otsustusprotsess alates esimesest Lissaboni lepingu jõustumise järgsest päevast olema läbipaistev ja vastama eeskirjadele, mis käsitlevad:

—

kaheksa nädala pikkust ajavahemikku, mille jooksul riikide parlamentidel on võimalus kontrollida vastavust subsidiaarsuse kriteeriumile;

| — | mõnedele liikmesriikidele (Ühendkuningriik, Iirimaa ja Taani) antud võimalust teatud poliitikavaldkondades valikuliselt osaleda; |
| --- | --- |

—

mõnedele liikmesriikidele (Ühendkuningriik, Iirimaa ja Taani) antud võimalust teatud poliitikavaldkondades valikuliselt osaleda;

| — | ning uut delegeerimisõigust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290) ja rakendusmeetmeid, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291, kuid mille jaoks praegu puudub õiguslik alus; |
| --- | --- |

—

ning uut delegeerimisõigust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290) ja rakendusmeetmeid, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 291, kuid mille jaoks praegu puudub õiguslik alus;

on seisukohal, et kui õigusakti menetlemist alustatakse kooskõlas Nice’i lepinguga, mis näeb ette lihtsalt Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, nagu see on paljude vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevate küsimuste puhul, ning kui Euroopa Parlament on oma arvamuse esitanud, peaks edasine menetlemine algama uuesti Lissaboni lepingu kohaselt esimese lugemisega, et anda parlamendile võimalus kõiki õigusi kasutades avaldada oma arvamust;

| 151. | rõhutab, et vastupidiselt sellele, mida väideti eesistujariigi Stockholmi programmi projektis, peab ELi välispoliitika, kui kaalul on põhiõigused, järgima ELi sisemist õigusraamistikku, aga mitte vastupidi; palub, et teda viivitamatult teavitataks kavandatavatest või käimasolevatest läbirääkimistest rahvusvaheliste lepingute üle, mis on seotud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, eriti neist, mis põhinevad praeguse Euroopa Liidu lepingu artiklitel 24 ja 38; on seisukohal, et enne järgmist ELi–USA tippkohtumist tuleks erilist tähelepanu pöörata sidusa ühisstrateegia formuleerimisele edasisteks suheteks USAga seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, eriti mis puudutab järgmiste pooleliolevate kokkulepete sõlmimist:






  — | elektroonilise reisivolitussüsteemi (ESTA) viisavabastuse kokkuleppe endine „ühenduse haru”; |
| --- | --- | --- |

151.

rõhutab, et vastupidiselt sellele, mida väideti eesistujariigi Stockholmi programmi projektis, peab ELi välispoliitika, kui kaalul on põhiõigused, järgima ELi sisemist õigusraamistikku, aga mitte vastupidi; palub, et teda viivitamatult teavitataks kavandatavatest või käimasolevatest läbirääkimistest rahvusvaheliste lepingute üle, mis on seotud vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, eriti neist, mis põhinevad praeguse Euroopa Liidu lepingu artiklitel 24 ja 38; on seisukohal, et enne järgmist ELi–USA tippkohtumist tuleks erilist tähelepanu pöörata sidusa ühisstrateegia formuleerimisele edasisteks suheteks USAga seoses vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga, eriti mis puudutab järgmiste pooleliolevate kokkulepete sõlmimist:

—

elektroonilise reisivolitussüsteemi (ESTA) viisavabastuse kokkuleppe endine „ühenduse haru”;

| — | ELi–USA lennureisijate registrite alane kokkulepe; |
| --- | --- |

—

ELi–USA lennureisijate registrite alane kokkulepe;

| — | ELi–USA kokkulepe juurdepääsu kohta finantsandmetele (SWIFT), koos asjakohase viitega ELi–USA vastastikuse õigusabi ja väljaandmise lepingutele; |
| --- | --- |

—

ELi–USA kokkulepe juurdepääsu kohta finantsandmetele (SWIFT), koos asjakohase viitega ELi–USA vastastikuse õigusabi ja väljaandmise lepingutele;

| — | ELi–USA raamlepe julgeoleku otstarbel vahetatava teabe kaitseks; |
| --- | --- |

—

ELi–USA raamlepe julgeoleku otstarbel vahetatava teabe kaitseks;

| 152. | kutsub komisjoni üles vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise toetuseks kehtestatud rahastamiskavasid lihtsustama ja nendele juurdepääsu hõlbustama; toonitab sellega seoses vajadust finantssolidaarsuse järele uute finantsperspektiivide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

152.

kutsub komisjoni üles vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise toetuseks kehtestatud rahastamiskavasid lihtsustama ja nendele juurdepääsu hõlbustama; toonitab sellega seoses vajadust finantssolidaarsuse järele uute finantsperspektiivide ettevalmistamisel;

| 153. | jätab endale õiguse teha konkreetseid ettepanekuid, kui parlamendiga konsulteeritakse seadusandliku tegevuse programmi osas; |
| --- | --- |

153.

jätab endale õiguse teha konkreetseid ettepanekuid, kui parlamendiga konsulteeritakse seadusandliku tegevuse programmi osas;

| 154. | nõuab Stockholmi programmi vahekokkuvõtte tegemist ja hinnangu koostamist 2012. aasta alguseks; |
| --- | --- |

154.

nõuab Stockholmi programmi vahekokkuvõtte tegemist ja hinnangu koostamist 2012. aasta alguseks;

*

* *

| 155. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

155.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 267, 14.10.1991, lk 33.

(2)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 99.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0352.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0386.

(5)  Vastavalt üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 artiklile 10 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 276.

(6)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(7)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrus (EÜ) nr 864/2007 lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta („Rooma II”) (ELT L 199, 31.7.2007, lk 40).

(9)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1).

(10)  Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1).

(11)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 27.

(12)  Liidetud kohtuasjad C-402/05 P ja C-415/05 P: Kadi ja Al Barakaat International Foundation v. nõukogu ja komisjon, EKL 2008, lk I-6351.

(13)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(14)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(15)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/35

---

Kolmapäev, 25. november 2009Euroopa – Vahemere piirkonna majandus- ja kaubanduspartnerlus

P7_TA(2009)0091

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon, mis käsitleb Euroopa – Vahemere piirkonna majandus- ja kaubanduspartnerlust seoses 9. detsembril 2009 Brüsselis toimuva kaheksanda Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrite konverentsiga

2010/C 285 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 27. ja 28. novembri 1995. aastal Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrite esimesel konverentsil vastu võetud Barcelona deklaratsiooni, millega pandi alus Euroopa Liidu ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide vahelisele partnerlusele;

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2003. aasta teatist „Laiem Euroopa – naabrussuhted: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104), komisjoni 12. mai 2004. aasta Euroopa naabruspoliitika strateegiadokumenti (KOM(2004)0373), komisjoni 9. detsembri 2004. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta (KOM(2004)0795), Iisraeli, Jordaania, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Liibanoni tegevuskavasid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (1);

võttes arvesse Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepinguid ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia (2), Iisraeli (3), Maroko (4), Jordaania (5), Egiptuse (6), Liibanoni (7) ja Alžeeria (8) vahel ning Euroopa - Vahemere piirkonna ajutist assotsiatsioonilepingut Euroopa ühenduste ning Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel kaubanduse ja koostöö kohta (9);

võttes arvesse EÜ – Türgi assotsiatsiooninõukogu 22. detsembri 1995. aasta otsust nr 1/95 tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta (10);

võttes arvesse 25. veebruaril 2004 Jordaania, Egiptuse, Tuneesia ja Maroko poolt alla kirjutatud vabakaubanduslepingut (Agadiri leping);

võttes arvesse Barcelona protsessi algusest saadik toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna riikide ministrite konverentside ja valdkondlike ministrite konverentside järeldusi, eriti 21. oktoobril 2007 Lissabonis toimunud kuuenda Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrite konverentsi ja 2. juulil 2008 Marseille’s toimunud VII Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrite konverentsi järeldusi;

võttes arvesse 13. juulil 2008 Pariisis toimunud Euroopa – Vahemere piirkonna riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumist, kus loodi Vahemere Liit;

võttes arvesse Euroopa - Vahemere piirkonna vabakaubanduspiirkonna säästva arengu mõjuhinnanguid, mille koostas Manchesteri ülikooli arengupoliitika ja juhtimise instituut;

võttes arvesse 18.-19. oktoobril 2009 Aleksandrias toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna riikide majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide tippkohtumise lõppdeklaratsiooni;

võttes arvesse 11. novembril 2009 Brüsselis toimunud Euroopa - Vahemere piirkonna kaubandusküsimuste kõrgemate ametnike kohtumist;

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone ELi Vahemere piirkonna poliitika kohta ja eelkõige 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubanduspiirkonna loomise kohta (11) ja 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Barcelona protsessi (Vahemere Liit) kohta (12);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 1995. aasta Barcelona konverents käivitas väga ambitsioonika projekti uute ja tihedamate poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ning kultuuriliste sidemete loomiseks Vahemere põhja- ja lõunaranniku riikide vahel ning arvestades, et see projekt ei ole veel kaugeltki lõpule viidud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1995. aasta Barcelona konverents käivitas väga ambitsioonika projekti uute ja tihedamate poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ning kultuuriliste sidemete loomiseks Vahemere põhja- ja lõunaranniku riikide vahel ning arvestades, et see projekt ei ole veel kaugeltki lõpule viidud;

| B. | arvestades, et Vahemere Liidu loomine, mille eesmärk on Euroopa - Vahemere piirkonna integratsiooniprotsess konkreetsete ja nähtavate projektide abil uuesti käivitada, on ikka veel pooleli; arvestades, et Gaza sektoris jätkuvate konfliktide tõttu ei kavandatud ajavahemikuks jaanuar–juuli 2009 ühtegi Euroopa - Vahemere piirkonna riikide kohtumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Vahemere Liidu loomine, mille eesmärk on Euroopa - Vahemere piirkonna integratsiooniprotsess konkreetsete ja nähtavate projektide abil uuesti käivitada, on ikka veel pooleli; arvestades, et Gaza sektoris jätkuvate konfliktide tõttu ei kavandatud ajavahemikuks jaanuar–juuli 2009 ühtegi Euroopa - Vahemere piirkonna riikide kohtumist;

| C. | arvestades, et 24.–25. novembril 2009 Istanbulis toimuma pidanud välisministrite kohtumine tuli Araabia riikide (kes protestivad Iisraeli seisukoha vastu Lähis-Ida rahuprotsessis) boikoti tõttu edasi lükata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 24.–25. novembril 2009 Istanbulis toimuma pidanud välisministrite kohtumine tuli Araabia riikide (kes protestivad Iisraeli seisukoha vastu Lähis-Ida rahuprotsessis) boikoti tõttu edasi lükata;

| D. | arvestades, et Euroopa Liit on sõlminud assotsiatsioonilepingud kõikide Vahemere lõunapiirkonna riikidega, välja arvatud Süüria ja Liibüa; arvestades, et Süüriaga on läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks lõpule viidud, kuid Süüria lükkas lepingule alla kirjutamise edasi, ja et komisjon on alustanud läbirääkimisi Liibüaga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liit on sõlminud assotsiatsioonilepingud kõikide Vahemere lõunapiirkonna riikidega, välja arvatud Süüria ja Liibüa; arvestades, et Süüriaga on läbirääkimised assotsiatsioonilepingu sõlmimiseks lõpule viidud, kuid Süüria lükkas lepingule alla kirjutamise edasi, ja et komisjon on alustanud läbirääkimisi Liibüaga;

| E. | arvestades et iga sellise protsessi osaks olev ning osalevate riikide konkreetsetest kultuurilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest ja poliitilistest erinevustest tulenev kahepoolne lähenemine peaks juhinduma ja tuginema üldisemale nägemusele ning eri partnerite vaheliste suhete kavale ja seetõttu peaks sellega kaasnema piirkondlik lähenemine; |
| --- | --- |

E.

arvestades et iga sellise protsessi osaks olev ning osalevate riikide konkreetsetest kultuurilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest ja poliitilistest erinevustest tulenev kahepoolne lähenemine peaks juhinduma ja tuginema üldisemale nägemusele ning eri partnerite vaheliste suhete kavale ja seetõttu peaks sellega kaasnema piirkondlik lähenemine;

| F. | arvestades, et Vahemere kahe kalda riike iseloomustab jätkuvalt silmatorkav majanduslik, sotsiaalne ja demograafiline asümmeetria, mis annab tunnistust jõukuse lõhest, mis põhjustab piirkonnas ebastabiilsust ning rände- ja keskkonnasurvet; arvestades, et Vahemeremaade vahel on suured arenguerinevused; arvestades, et enam kui 30 % Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide elanikest peab toime tulema vähem kui kahe USA dollariga päevas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Vahemere kahe kalda riike iseloomustab jätkuvalt silmatorkav majanduslik, sotsiaalne ja demograafiline asümmeetria, mis annab tunnistust jõukuse lõhest, mis põhjustab piirkonnas ebastabiilsust ning rände- ja keskkonnasurvet; arvestades, et Vahemeremaade vahel on suured arenguerinevused; arvestades, et enam kui 30 % Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide elanikest peab toime tulema vähem kui kahe USA dollariga päevas;

| G. | arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandus on väga sõltuv väliskaubandusest; arvestades, et 50 % nende kaubavahetusest toimub ELiga, mis aga moodustab vaid 8 % ELi väliskaubandusest ning seejuures on ELi jaoks kaubavahetuse bilanss positiivne; arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ekspordikanalid ei ole eriti mitmekesised ja need riigid on endiselt spetsialiseerunud sektoritele, mis aitavad majanduskasvule vähe kaasa; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide majandus on väga sõltuv väliskaubandusest; arvestades, et 50 % nende kaubavahetusest toimub ELiga, mis aga moodustab vaid 8 % ELi väliskaubandusest ning seejuures on ELi jaoks kaubavahetuse bilanss positiivne; arvestades, et Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ekspordikanalid ei ole eriti mitmekesised ja need riigid on endiselt spetsialiseerunud sektoritele, mis aitavad majanduskasvule vähe kaasa;

| H. | arvestades, et EL on selle piirkonna peamine välisinvestor, kuid välismaiseid otseinvesteeringuid tuleb sellesse piirkonda maailma teiste piirkondadega võrreldes endiselt väga vähe, ning arvestades, et suutlikkus välismaiseid otseinvesteeringuid kaasata on riigiti väga erinev; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on selle piirkonna peamine välisinvestor, kuid välismaiseid otseinvesteeringuid tuleb sellesse piirkonda maailma teiste piirkondadega võrreldes endiselt väga vähe, ning arvestades, et suutlikkus välismaiseid otseinvesteeringuid kaasata on riigiti väga erinev;

| I. | arvestades, et lõuna-lõuna suunaline piirkondlik integratsioon ei ole kaugeltki lõppenud ning lõuna-lõuna suunal liikuvad kaubavood on liiga väikesed ja moodustavad ainult 6 % Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide kaubavahetuse kogumahust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lõuna-lõuna suunaline piirkondlik integratsioon ei ole kaugeltki lõppenud ning lõuna-lõuna suunal liikuvad kaubavood on liiga väikesed ja moodustavad ainult 6 % Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide kaubavahetuse kogumahust;

| J. | arvestades, et selline olukord võib tõsiselt kahjustada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide integreerumist ning eriti Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide toiduga kindlustatust ja sellealast sõltumatust, suurendades kaubanduse kontsentreerumise mõju, nagu suurenev sõltuvus väheste toodete (enamasti põllumajandustooted) eksportimisest ELi, kuigi samal ajal suureneb vajadus importida põhitoiduaineid, millest ei saa kasu ei Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid ega nende ettevõtted; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et selline olukord võib tõsiselt kahjustada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide integreerumist ning eriti Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide toiduga kindlustatust ja sellealast sõltumatust, suurendades kaubanduse kontsentreerumise mõju, nagu suurenev sõltuvus väheste toodete (enamasti põllumajandustooted) eksportimisest ELi, kuigi samal ajal suureneb vajadus importida põhitoiduaineid, millest ei saa kasu ei Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid ega nende ettevõtted;

| K. | arvestades, et omavahelise koostöö viljakamaks muutmiseks peavad Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid kõrvaldama poliitilised ja majanduslikud takistused, mis praegu takistavad integratsiooniprotsessi kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et omavahelise koostöö viljakamaks muutmiseks peavad Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riigid kõrvaldama poliitilised ja majanduslikud takistused, mis praegu takistavad integratsiooniprotsessi kogu piirkonnas;

| L. | arvestades, et tekstiili-, rõiva- ja jalatsitootjad Vahemere kahel kaldal kaotavad üleilmastunud turu ning Aasia riikide tugeva konkurentsi tõttu suure osa oma turust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tekstiili-, rõiva- ja jalatsitootjad Vahemere kahel kaldal kaotavad üleilmastunud turu ning Aasia riikide tugeva konkurentsi tõttu suure osa oma turust;

| M. | arvestades, et tegeliku positiivse mõju avaldamiseks peaks vabakaubanduspiirkond ergutama Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide integreerimist rahvusvahelisse kaubandusse, tagama nende majanduse mitmekesisuse koos sellest tuleneva kasu õiglase jaotamisega, et saavutada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide majandus- ja kaubanduspartnerluse peamine eesmärk vähendada Vahemere lõuna- ja põhjakalda vahelist arengulõhet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tegeliku positiivse mõju avaldamiseks peaks vabakaubanduspiirkond ergutama Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide integreerimist rahvusvahelisse kaubandusse, tagama nende majanduse mitmekesisuse koos sellest tuleneva kasu õiglase jaotamisega, et saavutada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide majandus- ja kaubanduspartnerluse peamine eesmärk vähendada Vahemere lõuna- ja põhjakalda vahelist arengulõhet;

| N. | arvestades, et majandus- ja finantskriisi tagajärjed on süvendanud partnerriikide juba olemasolevaid poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalprobleeme, eriti tööpuuduse osas; arvestades, et nimetatud riikide ning ELi ühine huvi on vähendada piirkonna tööpuuduse taset ning pakkuda piirkonna elanikele, eriti naistele, noortele ja maainimestele inimväärset tulevikuperspektiivi, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et majandus- ja finantskriisi tagajärjed on süvendanud partnerriikide juba olemasolevaid poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalprobleeme, eriti tööpuuduse osas; arvestades, et nimetatud riikide ning ELi ühine huvi on vähendada piirkonna tööpuuduse taset ning pakkuda piirkonna elanikele, eriti naistele, noortele ja maainimestele inimväärset tulevikuperspektiivi,

| 1. | mõningaid edusamme tunnistades kahetseb siiski asjaolu, et Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse peaeesmärgid ei ole veel kaugeltki täidetud; rõhutab, et selle protsessi ja eriti vabakaubanduspiirkonna edukuseks on vaja kõigi osaliste ühiseid pikaajalisi pingutusi ning Vahemere mõlemal kaldal rahva ja kodanikuühiskonna täielikumat kaasamist, et aidata kogu piirkonnas kaasa rahule, arengule ja turvalisusele; |
| --- | --- |

1.

mõningaid edusamme tunnistades kahetseb siiski asjaolu, et Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse peaeesmärgid ei ole veel kaugeltki täidetud; rõhutab, et selle protsessi ja eriti vabakaubanduspiirkonna edukuseks on vaja kõigi osaliste ühiseid pikaajalisi pingutusi ning Vahemere mõlemal kaldal rahva ja kodanikuühiskonna täielikumat kaasamist, et aidata kogu piirkonnas kaasa rahule, arengule ja turvalisusele;

| 2. | on seisukohal, et mitmed probleemid ja mitte ainult majanduslikud vaid ka poliitilised probleemid, nagu Lähis-Ida konflikt, on selle protsessi ja eriti vabakaubanduspiirkonna edendamist ning arengut väga negatiivselt mõjutanud; taunib asjaolu, et nendesamade poliitiliste põhjuste tõttu lükati 24.–25. novembril 2009 Istanbulis toimuma pidanud Euroopa – Vahemere piirkonna välisministrite kohtumine edasi ning Vahemere Liidu küsimuses edasiminekut ei toimu; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et mitmed probleemid ja mitte ainult majanduslikud vaid ka poliitilised probleemid, nagu Lähis-Ida konflikt, on selle protsessi ja eriti vabakaubanduspiirkonna edendamist ning arengut väga negatiivselt mõjutanud; taunib asjaolu, et nendesamade poliitiliste põhjuste tõttu lükati 24.–25. novembril 2009 Istanbulis toimuma pidanud Euroopa – Vahemere piirkonna välisministrite kohtumine edasi ning Vahemere Liidu küsimuses edasiminekut ei toimu;

| 3. | tuletab meelde, et oluliste projektide kindlaksmääramine strateegilistes sektorites (nagu uue infrastruktuuri ülesehitamine, koostöö väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE-d) vahel, kommunikatsioon ja taastuvate energiaallikate kasutamine) aitab arendada ja hõlbustada kaubavahetust ja investeeringuid Euroopa – Vahemere piirkonnas; nõuab Vahemere Liidu raames kavandatud kohtumiste jätkumist ja alalise sekretariaadi loomist Barcelonas; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et oluliste projektide kindlaksmääramine strateegilistes sektorites (nagu uue infrastruktuuri ülesehitamine, koostöö väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE-d) vahel, kommunikatsioon ja taastuvate energiaallikate kasutamine) aitab arendada ja hõlbustada kaubavahetust ja investeeringuid Euroopa – Vahemere piirkonnas; nõuab Vahemere Liidu raames kavandatud kohtumiste jätkumist ja alalise sekretariaadi loomist Barcelonas;

| 4. | peab praegusi takistusi märgiks sellest, et majandussuhete tihenemisega peavad kaasnema tihedamad poliitilised suhted; arvestades, et tõeline piirkondlik ja majanduslik integratsioon on võimalik ainult juhul, kui praeguste konfliktide lahendamisel ning demokraatia ja inimõiguste valdkonnas tehakse konkreetseid edusamme; |
| --- | --- |

4.

peab praegusi takistusi märgiks sellest, et majandussuhete tihenemisega peavad kaasnema tihedamad poliitilised suhted; arvestades, et tõeline piirkondlik ja majanduslik integratsioon on võimalik ainult juhul, kui praeguste konfliktide lahendamisel ning demokraatia ja inimõiguste valdkonnas tehakse konkreetseid edusamme;

| 5. | kutsub komisjoni, liikmesriike ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles finants- ja majandus- ning ökoloogilise kriisi tagajärgede arvesse võtmiseks pöörama majandus- ja kaubandussuhete puhul senisest rohkem tähelepanu sotsiaalsetele ja ökoloogilistele probleemidele; kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide valitsusi üles kriisi mõjude leevendamiseks viima ellu järjekindlat ning tulemuslikku tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni, liikmesriike ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles finants- ja majandus- ning ökoloogilise kriisi tagajärgede arvesse võtmiseks pöörama majandus- ja kaubandussuhete puhul senisest rohkem tähelepanu sotsiaalsetele ja ökoloogilistele probleemidele; kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide valitsusi üles kriisi mõjude leevendamiseks viima ellu järjekindlat ning tulemuslikku tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat;

| 6. | tuletab sellega seoses meelde, et vabakaubanduspiirkonna loomist ei tule vaadelda üksnes majanduskasvu seisukohast, vaid eelkõige lähtuvalt võimalusest luua uusi töökohti; lisaks tuletab meelde, et noorte ja naiste töötus on Vahemere piirkonna riikide kõige tõsisem sotsiaalprobleem; |
| --- | --- |

6.

tuletab sellega seoses meelde, et vabakaubanduspiirkonna loomist ei tule vaadelda üksnes majanduskasvu seisukohast, vaid eelkõige lähtuvalt võimalusest luua uusi töökohti; lisaks tuletab meelde, et noorte ja naiste töötus on Vahemere piirkonna riikide kõige tõsisem sotsiaalprobleem;

| 7. | rõhutab Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide piirkondliku integratsiooni ning lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse suurendamise olulisust; tunneb kahetsust, et lõuna-lõuna suunaline koostöö on endiselt vähe arenenud; |
| --- | --- |

7.

rõhutab Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide piirkondliku integratsiooni ning lõuna-lõuna suunal toimuva kaubavahetuse suurendamise olulisust; tunneb kahetsust, et lõuna-lõuna suunaline koostöö on endiselt vähe arenenud;

| 8. | soovitab tungivalt Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel arendada lõuna-lõuna suunalist kaubavahetust, juhindudes Egiptuse, Jordaania, Tuneesia ja Maroko poolt allkirjastatud Agadiri lepingust; peab seda meedet piirkondliku integratsiooni jaoks väga oluliseks; kutsub muid piirkonna riike üles selle lepinguga ühinema, et arendada edasi integratsioonialgatusi, milles ELi Vahemere lõunapiirkonna riigid osalevad, ning kasutada ära sünergiat, mis tekib Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ja ELi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingute tulenevate suhete tihendamisest; rõhutab, et Euroopa Liidu institutsioonid peavad lõuna-lõuna suunalise majandusliku integratsiooni soodustamiseks vastama tehnilise abi taotlustele positiivselt; |
| --- | --- |

8.

soovitab tungivalt Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidel arendada lõuna-lõuna suunalist kaubavahetust, juhindudes Egiptuse, Jordaania, Tuneesia ja Maroko poolt allkirjastatud Agadiri lepingust; peab seda meedet piirkondliku integratsiooni jaoks väga oluliseks; kutsub muid piirkonna riike üles selle lepinguga ühinema, et arendada edasi integratsioonialgatusi, milles ELi Vahemere lõunapiirkonna riigid osalevad, ning kasutada ära sünergiat, mis tekib Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide ja ELi vahel sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna assotsiatsioonilepingute tulenevate suhete tihendamisest; rõhutab, et Euroopa Liidu institutsioonid peavad lõuna-lõuna suunalise majandusliku integratsiooni soodustamiseks vastama tehnilise abi taotlustele positiivselt;

| 9. | on seisukohal, et päritolu kumulatsiooni süsteemi tuleks tugevdada, kuna see on kasulik tollimeede kaubavahetuse taaselustamiseks piirkonnas, ka päritolureegleid tuleks Euroopa – Vahemere piirkonna partnerriikide huvidega arvestamiseks kaasajastada ja lihtsustada; kutsub Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministreid üles toetama kogu Euroopat ja Vahemere piirkonda hõlmavat päritolureeglite süsteemi käsitlevat piirkondlikku konventsiooni, mis looks võimalused päritolureeglite lihtsustamiseks, ning võtta edasisi meetmeid kogu Euroopat ja Vahemere piirkonda hõlmava päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamiseks; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et päritolu kumulatsiooni süsteemi tuleks tugevdada, kuna see on kasulik tollimeede kaubavahetuse taaselustamiseks piirkonnas, ka päritolureegleid tuleks Euroopa – Vahemere piirkonna partnerriikide huvidega arvestamiseks kaasajastada ja lihtsustada; kutsub Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministreid üles toetama kogu Euroopat ja Vahemere piirkonda hõlmavat päritolureeglite süsteemi käsitlevat piirkondlikku konventsiooni, mis looks võimalused päritolureeglite lihtsustamiseks, ning võtta edasisi meetmeid kogu Euroopat ja Vahemere piirkonda hõlmava päritolu kumulatsiooni süsteemi rakendamiseks;

| 10. | märgib, et Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrid arutavad meetmeid, mis aitaksid kõrvaldada senised puudused Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandus- ja majandussuhetes, uut Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusalast tegevuskava ning uut mehhanismi kaubavahetuse ja investeeringute hõlbustamiseks piirkonnas; tervitab kõiki ühisalgatusi, millega vaadatakse läbi olemasolevad assotsiatsioonilepingud, arvestades uusi majanduslikke tingimusi ja probleeme; |
| --- | --- |

10.

märgib, et Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministrid arutavad meetmeid, mis aitaksid kõrvaldada senised puudused Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandus- ja majandussuhetes, uut Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusalast tegevuskava ning uut mehhanismi kaubavahetuse ja investeeringute hõlbustamiseks piirkonnas; tervitab kõiki ühisalgatusi, millega vaadatakse läbi olemasolevad assotsiatsioonilepingud, arvestades uusi majanduslikke tingimusi ja probleeme;

| 11. | rõhutab, et need arutelud peavad toimuma partnerite vahelise usalduse ja vastastikuse lugupidamise õhkkonnas, et tagada Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele õigus säilitada kontroll oma riiklike majandus- ja sotsiaalarengustrateegiate üle ning selle üle, kui kiiresti nad oma kaubavahetuse avavad; tuletab meelde, et läbirääkimised vabakaubanduspiirkonna küsimustes tuleb kavandada kooskõlastatult, järkjärguliselt ning ratsionaalse ja prognoositava partnerluse vaimus, mis kajastab Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide sotsiaalmajanduslikku tegelikkust; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et need arutelud peavad toimuma partnerite vahelise usalduse ja vastastikuse lugupidamise õhkkonnas, et tagada Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidele õigus säilitada kontroll oma riiklike majandus- ja sotsiaalarengustrateegiate üle ning selle üle, kui kiiresti nad oma kaubavahetuse avavad; tuletab meelde, et läbirääkimised vabakaubanduspiirkonna küsimustes tuleb kavandada kooskõlastatult, järkjärguliselt ning ratsionaalse ja prognoositava partnerluse vaimus, mis kajastab Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide sotsiaalmajanduslikku tegelikkust;

| 12. | rõhutab, et põllumajanduse ja kalanduse igasugusel edasisel liberaliseerimisel tuleb arvestada tundlike kaupade kaitsmise vajadust ja taimetervise standardeid ning seejuures süstemaatiliselt hinnata liberaliseerimise sotsiaalset mõju maaelanikele; kutsub EuroMedi kaubandusministreid üles tagama selle protsessi järk-järguline kulgemine, pidades silmas aega, mida on vaja õiglaste maksureformide läbiviimiseks, et tasakaalustada tollidega seotud maksutulude vähenemist; palub Euroopa ja Vahemere piirkonna partneritel kaaluda mõtet Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide integreeritud põllumajanduspoliitikast, mis põhineks tarneahela vastastikusel täiendavusel ja majanduslikult elujõulisel veepoliitikal ning milles toiduainetega varustamise sõltumatus oleks ärikaalutlustest tähtsam; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et põllumajanduse ja kalanduse igasugusel edasisel liberaliseerimisel tuleb arvestada tundlike kaupade kaitsmise vajadust ja taimetervise standardeid ning seejuures süstemaatiliselt hinnata liberaliseerimise sotsiaalset mõju maaelanikele; kutsub EuroMedi kaubandusministreid üles tagama selle protsessi järk-järguline kulgemine, pidades silmas aega, mida on vaja õiglaste maksureformide läbiviimiseks, et tasakaalustada tollidega seotud maksutulude vähenemist; palub Euroopa ja Vahemere piirkonna partneritel kaaluda mõtet Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide integreeritud põllumajanduspoliitikast, mis põhineks tarneahela vastastikusel täiendavusel ja majanduslikult elujõulisel veepoliitikal ning milles toiduainetega varustamise sõltumatus oleks ärikaalutlustest tähtsam;

| 13. | peab teenustesektorit Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide arengu jaoks oluliseks; arvab, et teenuste liberaliseerimine peaks toimuma Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega kooskõlastatult, nii et neile jääks õigus viia tundlike ja haavatavate majandussektorite avamine läbi järk-järgult ning seda kontrollida; on seisukohal, et tuleb teha vahet ärilisel alusel osutatavate teenuste ja avalike teenuste vahel; |
| --- | --- |

13.

peab teenustesektorit Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide arengu jaoks oluliseks; arvab, et teenuste liberaliseerimine peaks toimuma Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikidega kooskõlastatult, nii et neile jääks õigus viia tundlike ja haavatavate majandussektorite avamine läbi järk-järgult ning seda kontrollida; on seisukohal, et tuleb teha vahet ärilisel alusel osutatavate teenuste ja avalike teenuste vahel;

| 14. | nõuab tööstussektori liberaliseerimise ajakava kohandamist vastavalt iga riigi majanduslikele ja sotsiaalsetele tingimustele (sealhulgas tööpuuduse tasemele) ning selle keskkonnamõjule; rõhutab, et majandus- ja kaubandussuhted peaksid soodustama tööstustoodangu mitmekesistamist ning selle lisandväärtuse suurendamist; kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles töötama välja regionaalpoliitikat, milles võetakse arvesse väga väikeste ettevõtete ja VKEde rolli; |
| --- | --- |

14.

nõuab tööstussektori liberaliseerimise ajakava kohandamist vastavalt iga riigi majanduslikele ja sotsiaalsetele tingimustele (sealhulgas tööpuuduse tasemele) ning selle keskkonnamõjule; rõhutab, et majandus- ja kaubandussuhted peaksid soodustama tööstustoodangu mitmekesistamist ning selle lisandväärtuse suurendamist; kutsub Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riike üles töötama välja regionaalpoliitikat, milles võetakse arvesse väga väikeste ettevõtete ja VKEde rolli;

| 15. | märgib, et Euroopa – Vahemere piirkonna tekstiilitootjatel on suuri raskusi ülemaailmse konkurentsi tihenemise tõttu; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada põhja-lõuna partnerlust, et Euroopa – Vahemere piirkonna tekstiili- ja rõivatootmine ning kaubavahetus püsiksid konkurentsivõimelisena, ning vajadusele edendada loovusele ja innovatsioonile ja mitte ainult allhankele tuginevat Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide kõrgema lisandväärtusega majandustegevust; |
| --- | --- |

15.

märgib, et Euroopa – Vahemere piirkonna tekstiilitootjatel on suuri raskusi ülemaailmse konkurentsi tihenemise tõttu; juhib tähelepanu vajadusele tugevdada põhja-lõuna partnerlust, et Euroopa – Vahemere piirkonna tekstiili- ja rõivatootmine ning kaubavahetus püsiksid konkurentsivõimelisena, ning vajadusele edendada loovusele ja innovatsioonile ja mitte ainult allhankele tuginevat Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide kõrgema lisandväärtusega majandustegevust;

| 16. | rõhutab vajadust edendada investeerimiskindlust Vahemere piirkonnas süsteemi kaudu, millega koordineeritakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud strateegiaid ja mis hõlmavat mitut valdkonda: tagatised, rahastamine, teavitamine ja VKE-de vaheliste koostöövõrkude arendamine; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust edendada investeerimiskindlust Vahemere piirkonnas süsteemi kaudu, millega koordineeritakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele suunatud strateegiaid ja mis hõlmavat mitut valdkonda: tagatised, rahastamine, teavitamine ja VKE-de vaheliste koostöövõrkude arendamine;

| 17. | on seisukohal, et uus ettepanek luua mehhanism Euroopa – Vahemere piirkonda suunatavate investeeringute hõlbustamiseks on oluline samm teabe keskendamise ja ühtse võrgustiku kaudu levitamise suunas, mis võimaldaks majandustegevuses osalejatel saada igakülgse pildi piirkonna kaubandus- ja investeerimistingimustest; rõhutab, et see vahend peaks olemasolevaid võrgustikke täiendama; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et uus ettepanek luua mehhanism Euroopa – Vahemere piirkonda suunatavate investeeringute hõlbustamiseks on oluline samm teabe keskendamise ja ühtse võrgustiku kaudu levitamise suunas, mis võimaldaks majandustegevuses osalejatel saada igakülgse pildi piirkonna kaubandus- ja investeerimistingimustest; rõhutab, et see vahend peaks olemasolevaid võrgustikke täiendama;

| 18. | juhib tähelepanu vajadusele luua Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja arengupank, mis kindlustaks rahastajad Vahemere mõlemalt kaldalt ning mis oleks suuteline kaasama Euroopa – Vahemere piirkonna jaoks vajalikke, kuid hetkel ebapiisavaid välismaiseid otseinvesteeringuid; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu vajadusele luua Euroopa – Vahemere piirkonna investeerimis- ja arengupank, mis kindlustaks rahastajad Vahemere mõlemalt kaldalt ning mis oleks suuteline kaasama Euroopa – Vahemere piirkonna jaoks vajalikke, kuid hetkel ebapiisavaid välismaiseid otseinvesteeringuid;

| 19. | avaldab heameelt Vahemere Liidu raamistikus välja kuulutatud ja infrastruktuuriprojektide pikaajaliseks rahastamiseks mõeldud investeerimisfondi Inframed loomise üle; |
| --- | --- |

19.

avaldab heameelt Vahemere Liidu raamistikus välja kuulutatud ja infrastruktuuriprojektide pikaajaliseks rahastamiseks mõeldud investeerimisfondi Inframed loomise üle;

| 20. | on seisukohal, et Vahemere Liit peaks tugevdama seniseid koostöövorme Euroopa – Vahemere piirkonna riikide koostöö raames, et pakkuda vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud prioriteetide ja eesmärkide alusel kõigile partnerriikidele võimalust osaleda ELi programmides ja vastavates poliitikavaldkondades; juhib tähelepanu sellele, et oluline on veelgi laiendada ühenduse programmide kohaldamisala partnerriikide kaasamiseks, eriti piiriülese koostöö (InterReg), hariduse, teadusuuringute ja kutsekoolituse valdkonnas (üliõpilasvahetus jne); |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et Vahemere Liit peaks tugevdama seniseid koostöövorme Euroopa – Vahemere piirkonna riikide koostöö raames, et pakkuda vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud prioriteetide ja eesmärkide alusel kõigile partnerriikidele võimalust osaleda ELi programmides ja vastavates poliitikavaldkondades; juhib tähelepanu sellele, et oluline on veelgi laiendada ühenduse programmide kohaldamisala partnerriikide kaasamiseks, eriti piiriülese koostöö (InterReg), hariduse, teadusuuringute ja kutsekoolituse valdkonnas (üliõpilasvahetus jne);

| 21. | julgustab päikese- ja tuuleenergia kasutamist Vahemere piirkonnas; väljendab rahulolu algatuste üle, nagu „Plan Solaire” ning algsete ideede üle seoses tööstusharu algatusega Desertec, mille eesmärk on päikeseenergia väga suure potentsiaali väljaarendamine Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, kuid avaldab kahetsust, et tegutsetakse ikka veel liiga riigipõhiselt; rõhutab, et EL peab projektis Desertec tegutsema sidusalt ja andma aktiivse panuse Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikide endogeenseks arenguks, ning kutsub komisjoni üles koordineerima ennetavalt ELi jõupingutusi; |
| --- | --- |

21.

julgustab päikese- ja tuuleenergia kasutamist Vahemere piirkonnas; väljendab rahulolu algatuste üle, nagu „Plan Solaire” ning algsete ideede üle seoses tööstusharu algatusega Desertec, mille eesmärk on päikeseenergia väga suure potentsiaali väljaarendamine Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas, kuid avaldab kahetsust, et tegutsetakse ikka veel liiga riigipõhiselt; rõhutab, et EL peab projektis Desertec tegutsema sidusalt ja andma aktiivse panuse Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida riikide endogeenseks arenguks, ning kutsub komisjoni üles koordineerima ennetavalt ELi jõupingutusi;

| 22. | väljendab muret seoses Manchesteri ülikoolis säästva arengu mõjuhinnangu järeldustega; kutsub komisjoni üles käsitleda süstemaatiliselt mõjuhinnangus antud soovitusi liberaliseerimisprotsessi sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta, et võtta arvesse sotsiaalse ühtekuuluvuse ja säästva arengu mõõdet; rõhutab ka seda, et kõnealune mõju võib sektorite ja riikide lõikes oluliselt erineda; rõhutab sotsiaalvaldkonna tegeliku edu saavutamiseks meie majandus- ja kaubandusalase koostöö edendamise olulisust ning samuti seda, kui oluline on edendada rahvusvaheliste ettevõtjate käitumiseeskirju, kus peaksid sisalduma ka korraliku töö pakkumise eesmärgid; |
| --- | --- |

22.

väljendab muret seoses Manchesteri ülikoolis säästva arengu mõjuhinnangu järeldustega; kutsub komisjoni üles käsitleda süstemaatiliselt mõjuhinnangus antud soovitusi liberaliseerimisprotsessi sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta, et võtta arvesse sotsiaalse ühtekuuluvuse ja säästva arengu mõõdet; rõhutab ka seda, et kõnealune mõju võib sektorite ja riikide lõikes oluliselt erineda; rõhutab sotsiaalvaldkonna tegeliku edu saavutamiseks meie majandus- ja kaubandusalase koostöö edendamise olulisust ning samuti seda, kui oluline on edendada rahvusvaheliste ettevõtjate käitumiseeskirju, kus peaksid sisalduma ka korraliku töö pakkumise eesmärgid;

| 23. | on seisukohal, et vabakaubanduspiirkonda tuleks täiendada töötajatele vaba liikumise järkjärgulise võimaldamisega teatud tingimustel, võttes samas arvesse olukorda Euroopa tööturul ning rahvusvahelise üldsuse praeguseid seisukohti rände ja arengu vaheliste seoste kohta; peab vajalikuks kiires korras kehtestada õiguslikud ja haldusmenetlused viisade andmise lihtsustamiseks eelkõige Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluses osalejatele, tudengitele, ülikoolide töötajatele ja sotsiaalmajandussfääris tegutsejatele; rõhutab, et on oluline ja vajalik vähendada võõrtöötajate rahaülekannete maksumust, suurendades seega nende vahendite kasutamist kohalikus majanduses; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et vabakaubanduspiirkonda tuleks täiendada töötajatele vaba liikumise järkjärgulise võimaldamisega teatud tingimustel, võttes samas arvesse olukorda Euroopa tööturul ning rahvusvahelise üldsuse praeguseid seisukohti rände ja arengu vaheliste seoste kohta; peab vajalikuks kiires korras kehtestada õiguslikud ja haldusmenetlused viisade andmise lihtsustamiseks eelkõige Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluses osalejatele, tudengitele, ülikoolide töötajatele ja sotsiaalmajandussfääris tegutsejatele; rõhutab, et on oluline ja vajalik vähendada võõrtöötajate rahaülekannete maksumust, suurendades seega nende vahendite kasutamist kohalikus majanduses;

| 24. | palub komisjonil Euroopa Parlamenti igakülgselt teavitada edusammudest Süüriaga sõlmitava assotsiatsioonilepingu osas, mille allkirjastamise Süüria hiljuti edasi lükkas; on seisukohal, et tuntakse teatavat muret seoses Liibüa taaskaasamisega assotsiatsioonilepingu läbirääkimistesse ja üldisemalt Vahemere Liitu; palub komisjoni hoida Euroopa Parlamenti läbirääkimiste iga etapiga igakülgselt kursis ja teda kaasata ning temaga konsulteerida; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil Euroopa Parlamenti igakülgselt teavitada edusammudest Süüriaga sõlmitava assotsiatsioonilepingu osas, mille allkirjastamise Süüria hiljuti edasi lükkas; on seisukohal, et tuntakse teatavat muret seoses Liibüa taaskaasamisega assotsiatsioonilepingu läbirääkimistesse ja üldisemalt Vahemere Liitu; palub komisjoni hoida Euroopa Parlamenti läbirääkimiste iga etapiga igakülgselt kursis ja teda kaasata ning temaga konsulteerida;

| 25. | märgib ka seda, et mitmed Vahemere riigid on väljendanud huvi ELiga sõlmitud kaubanduslepingute süvendamise ja/või laiendamise vastu, ning Lissaboni lepinguga parlamendile kaubanduse valdkonnas antud uusi volitusi arvestades palub komisjonil võtta uute samalaadsete lepingute läbirääkimistel arvesse parlamendi varasemat resolutsiooni; |
| --- | --- |

25.

märgib ka seda, et mitmed Vahemere riigid on väljendanud huvi ELiga sõlmitud kaubanduslepingute süvendamise ja/või laiendamise vastu, ning Lissaboni lepinguga parlamendile kaubanduse valdkonnas antud uusi volitusi arvestades palub komisjonil võtta uute samalaadsete lepingute läbirääkimistel arvesse parlamendi varasemat resolutsiooni;

| 26. | rõhutab, et kahepoolset lähenemist ei tohiks mitmepoolsele piirkondlikule lähenemisviisile eelistada; on veendunud, et kuigi tuleb toetada koostöö tihendamist enim arenenud partneritega ning tuleb austada nende poliitilist, kultuurilist ja sotsiaalset eripära, peab komisjon endiselt järgima piirkondadevaheliste läbirääkimiste põhimõtet; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kahepoolset lähenemist ei tohiks mitmepoolsele piirkondlikule lähenemisviisile eelistada; on veendunud, et kuigi tuleb toetada koostöö tihendamist enim arenenud partneritega ning tuleb austada nende poliitilist, kultuurilist ja sotsiaalset eripära, peab komisjon endiselt järgima piirkondadevaheliste läbirääkimiste põhimõtet;

| 27. | rõhutab, et Palestiina olukorda silmas pidades tuleks võtta konkreetseid ja erimeetmeid kohaliku elanikkonna abistamiseks eesmärgiga integreerida see ala Vahemere piirkonna kaubavoogudesse; on sellega seoses seisukohal, et tuleks leida lahendus päritolu sertifitseerimise küsimusele ning seetõttu ka EÜ – Iisraeli assotsiatsioonilepingu alusele sooduskohtlemisele Gaza sektorist ja Jordani Läänekaldalt pärit kaupade suhtes; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et Palestiina olukorda silmas pidades tuleks võtta konkreetseid ja erimeetmeid kohaliku elanikkonna abistamiseks eesmärgiga integreerida see ala Vahemere piirkonna kaubavoogudesse; on sellega seoses seisukohal, et tuleks leida lahendus päritolu sertifitseerimise küsimusele ning seetõttu ka EÜ – Iisraeli assotsiatsioonilepingu alusele sooduskohtlemisele Gaza sektorist ja Jordani Läänekaldalt pärit kaupade suhtes;

| 28. | on seisukohal, et tasakaalustatud tegevuskava, mis põhineb laialdasel konsensusel ja muu hulgas positiivsel sotsiaalsel ja keskkonnaalasel mõjuhinnangul, oleks kasulik vahendmajandus- ja kaubanduskoostöö taaskäivitamiseks lähiaastatel; kutsub seetõttu Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministreid üles seda 2009. aasta detsembris toimuval ministrite kohtumisel kinnitama; kutsub Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusküsimuste kõrgemaid ametnikke üles jälgima tegevuskava rakendamist lähiaastatel ja tegema ettepanekuid vajalike muudatuste kohta ning palub end sellistest meetmetest teavitada; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et tasakaalustatud tegevuskava, mis põhineb laialdasel konsensusel ja muu hulgas positiivsel sotsiaalsel ja keskkonnaalasel mõjuhinnangul, oleks kasulik vahendmajandus- ja kaubanduskoostöö taaskäivitamiseks lähiaastatel; kutsub seetõttu Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusministreid üles seda 2009. aasta detsembris toimuval ministrite kohtumisel kinnitama; kutsub Euroopa – Vahemere piirkonna kaubandusküsimuste kõrgemaid ametnikke üles jälgima tegevuskava rakendamist lähiaastatel ja tegema ettepanekuid vajalike muudatuste kohta ning palub end sellistest meetmetest teavitada;

| 29. | rõhutab, et Euroopa – Vahemere piirkonna integratsiooniprotsess peab taas saama ELi poliitiliseks prioriteediks; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et Euroopa – Vahemere piirkonna integratsiooniprotsess peab taas saama ELi poliitiliseks prioriteediks;

| 30. | rõhutab partnerluses Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kui demokraatliku organi tähtsust, mis toob Barcelona protsessi kolme samba toetuseks kokku parlamendiliikmed Vahemere mõlema kalda riikidest; kutsub Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarset assambleed, komisjoni ja nõukogu üles tegema tihedamat majandusalast koostööd; |
| --- | --- |

30.

rõhutab partnerluses Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee kui demokraatliku organi tähtsust, mis toob Barcelona protsessi kolme samba toetuseks kokku parlamendiliikmed Vahemere mõlema kalda riikidest; kutsub Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarset assambleed, komisjoni ja nõukogu üles tegema tihedamat majandusalast koostööd;

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele ning Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ning Vahemere lõuna- ja idapiirkonna riikide riigipeadele, valitsusjuhtidele ja parlamentidele ning Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarsele assambleele.

---

(1)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

(3)  EÜT L 147, 21.6.2000, lk 3.

(4)  EÜT L 70, 18.3.2000, lk 2.

(5)  EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3.

(6)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 39.

(7)  ELT L 143, 30.5.2006, lk 2.

(8)  ELT L 265, 10.10.2005, lk 2.

(9)  EÜT L 187, 16.7.1997, lk 3.

(10)  EÜT L 35, 13.2.1996, lk 1.

(11)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 210.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0077.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/42

---

Kolmapäev, 25. november 2009Lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstav hüvitis

P7_TA(2009)0092

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta

2010/C 285 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 15. oktoobril 2009 komisjonile esitatud küsimust lennuettevõtja pankroti korral reisijatele makstava hüvitise kohta (O-0089/09 – B7-0210/2009);

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiivi 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta reisijate ja nende pagasi õhuveol (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 785/2004 kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (5);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et direktiiviga 90/314/EMÜ (pakettreiside direktiiv) reguleeritakse puhkusepakettide müügi teatavaid aspekte ning kehtestatakse tarbijatele kahju hüvitamise ja kodumaale toimetamise kord puhkusepakette müüva ettevõtja pankroti korral; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiiviga 90/314/EMÜ (pakettreiside direktiiv) reguleeritakse puhkusepakettide müügi teatavaid aspekte ning kehtestatakse tarbijatele kahju hüvitamise ja kodumaale toimetamise kord puhkusepakette müüva ettevõtja pankroti korral;

| B. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 2027/97 nähakse ette lennuettevõtjate vastutus õnnetusjuhtumite puhul ning reisijatele hüvitise maksmise kord; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 2027/97 nähakse ette lennuettevõtjate vastutus õnnetusjuhtumite puhul ning reisijatele hüvitise maksmise kord;

| C. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 785/2004 kehtestatakse kindlustusnõuded, mida lennuettevõtjad ja õhusõiduki käitajad peavad täitma; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 785/2004 kehtestatakse kindlustusnõuded, mida lennuettevõtjad ja õhusõiduki käitajad peavad täitma;

| D. | arvestades, et määrusega (EÜ) 261/2004 nähakse ette hüvitise ja abi andmine reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise puhul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määrusega (EÜ) 261/2004 nähakse ette hüvitise ja abi andmine reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise puhul;

| E. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatakse õhusõiduki käitajatele ranged finantseeskirjad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1008/2008 kehtestatakse õhusõiduki käitajatele ranged finantseeskirjad;

| F. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on märgatavalt kasvanud suhteliselt väikeste odavlennuettevõtjate arv, kes sõidavad tuntud puhkekohtadesse, ning samuti on suurenenud nende poolt teenindatavate reisijate hulk; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on märgatavalt kasvanud suhteliselt väikeste odavlennuettevõtjate arv, kes sõidavad tuntud puhkekohtadesse, ning samuti on suurenenud nende poolt teenindatavate reisijate hulk;

| G. | arvestades, et viimase üheksa aasta jooksul on lennundussektoris aset leidnud 77 pankrotti, millest mõnedel juhtudel on tuhanded reisijad jäetud sihtkohta, ilma et neil oleks võimalik kasutada lennupileti tagasisõidu osa, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimase üheksa aasta jooksul on lennundussektoris aset leidnud 77 pankrotti, millest mõnedel juhtudel on tuhanded reisijad jäetud sihtkohta, ilma et neil oleks võimalik kasutada lennupileti tagasisõidu osa,

| 1. | märgib, et komisjon on ulatuslikult konsulteerinud sidusrühmadega lennuettevõtja pankroti küsimuses; |
| --- | --- |

1.

märgib, et komisjon on ulatuslikult konsulteerinud sidusrühmadega lennuettevõtja pankroti küsimuses;

| 2. | tuletab meelde, et komisjon korraldas põhjaliku uuringu lennuettevõtja pankrotist tulenevate probleemide ja reisijatele avalduva mõju kohta, ja edastas tulemused 2009. aasta veebruaris Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et komisjon korraldas põhjaliku uuringu lennuettevõtja pankrotist tulenevate probleemide ja reisijatele avalduva mõju kohta, ja edastas tulemused 2009. aasta veebruaris Euroopa Parlamendile;

| 3. | võtab teadmiseks nimetatud uuringu tulemused ja vaatlusalused erinevad võimalused; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks nimetatud uuringu tulemused ja vaatlusalused erinevad võimalused;

| 4. | tuletab sellega seoses meelde, et komisjon võiks kasutada mitmeid võimalusi pankrotistunud lennuettevõtjate reisijate olukorra parandamiseks, sealhulgas lennuettevõtjate kohustuslik kindlustus, reisijatele mõeldud vabatahtlik kindlustus, mida lennuettevõtjad oleksid kohustatud pakkuma, ja tagatisfondi loomine; |
| --- | --- |

4.

tuletab sellega seoses meelde, et komisjon võiks kasutada mitmeid võimalusi pankrotistunud lennuettevõtjate reisijate olukorra parandamiseks, sealhulgas lennuettevõtjate kohustuslik kindlustus, reisijatele mõeldud vabatahtlik kindlustus, mida lennuettevõtjad oleksid kohustatud pakkuma, ja tagatisfondi loomine;

| 5. | palub komisjonil uurida õigusakti ettepaneku esitamise võimalust ja kui see osutub asjakohaseks, esitada 1. juuliks 2010 selline õigusakti ettepanek, mille konkreetseks eesmärgiks on pakkuda hüvitist pankrotti minevate lennuettevõtjate reisijatele ning sätestada rahaline ja halduskord, mis hõlmaks kõigi samal marsruudil lendavate ja vabu kohti omavate lennuettevõtjate ühise vastutuse põhimõtet, et tagada lennuettevõtja pankroti korral välislennujaama jäetud reisijate kodumaale toimetamine; palub komisjonil teha pakettreiside direktiivi läbivaatamisel ettepanek laiendada kodumaale toimetamise või teekonna muutmise korda nii, et see hõlmaks ka kõnealuseid reisijaid; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil uurida õigusakti ettepaneku esitamise võimalust ja kui see osutub asjakohaseks, esitada 1. juuliks 2010 selline õigusakti ettepanek, mille konkreetseks eesmärgiks on pakkuda hüvitist pankrotti minevate lennuettevõtjate reisijatele ning sätestada rahaline ja halduskord, mis hõlmaks kõigi samal marsruudil lendavate ja vabu kohti omavate lennuettevõtjate ühise vastutuse põhimõtet, et tagada lennuettevõtja pankroti korral välislennujaama jäetud reisijate kodumaale toimetamine; palub komisjonil teha pakettreiside direktiivi läbivaatamisel ettepanek laiendada kodumaale toimetamise või teekonna muutmise korda nii, et see hõlmaks ka kõnealuseid reisijaid;

| 6. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust laiendada eespool nimetatud meetmeid lennuettevõtjatele, kes on tegevuse lõpetanud ja põhjustanud reisijatele samasuguseid ebamugavusi, nagu seda on teinud pankrotti läinud lennuettevõtjad; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust laiendada eespool nimetatud meetmeid lennuettevõtjatele, kes on tegevuse lõpetanud ja põhjustanud reisijatele samasuguseid ebamugavusi, nagu seda on teinud pankrotti läinud lennuettevõtjad;

| 7. | palub komisjonil uurida, kas riiklikud reguleerivad asutused saaksid arestitud õhusõidukid kiiresti vabastada, et neid saaks kasutada välisriiki jäetud inimeste kodumaale toimetamiseks; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil uurida, kas riiklikud reguleerivad asutused saaksid arestitud õhusõidukid kiiresti vabastada, et neid saaks kasutada välisriiki jäetud inimeste kodumaale toimetamiseks;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

(2)  EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1.

(3)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 1.

(4)  ELT L 46, 17.2.2004, lk 1.

(5)  ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/44

---

Kolmapäev, 25. november 2009Päritolu märkimine

P7_TA(2009)0093

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon päritolu märkimise kohta

2010/C 285 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (2);

võttes arvesse 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) IX artiklit ja XXIV artikli lõiget 5;

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (3), ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92 (4), kus sätestatakse ühenduse mittesooduspäritolu eeskirjade süsteem;

võttes arvesse nõukogu 28. märtsi 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem (5);

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni Euroopa VKEde rolli suurendamise kohta rahvusvahelises kaubanduses (6);

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni päritolu märkimise kohta (7);

võttes arvesse oma deklaratsiooni päritolu märkimise kohta (8);

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2005. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohta (KOM(2005)0661);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELil ei ole praegu ühtlustatud sätteid ega ühtseid tavasid päritolu märkimise kohta ELis; arvestades, et liikmesriikides kehtivate õigusnormide erinevuse ja selgete ühenduse eeskirjade puudumise tõttu on selle valdkonna õiguslik raamistik killustatud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil ei ole praegu ühtlustatud sätteid ega ühtseid tavasid päritolu märkimise kohta ELis; arvestades, et liikmesriikides kehtivate õigusnormide erinevuse ja selgete ühenduse eeskirjade puudumise tõttu on selle valdkonna õiguslik raamistik killustatud;

| B. | arvestades, et riiklikud meetmed, mis teevad kohustuslikuks teistest liikmesriikidest pärit kaupade päritolu märkimise, on keelatud, kuid kolmandatest riikidest imporditud kaupade päritolu kohustusliku märkimise kohta sellist piirangut ei ole; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riiklikud meetmed, mis teevad kohustuslikuks teistest liikmesriikidest pärit kaupade päritolu märkimise, on keelatud, kuid kolmandatest riikidest imporditud kaupade päritolu kohustusliku märkimise kohta sellist piirangut ei ole;

| C. | arvestades, et mitmed ELi peamised kaubanduspartnerid, nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, Jaapan ja Kanada, on kehtestanud kohustuslikud päritolu märkimise nõuded; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmed ELi peamised kaubanduspartnerid, nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, Jaapan ja Kanada, on kehtestanud kohustuslikud päritolu märkimise nõuded;

| D. | arvestades, et Lissaboni tegevuskavas seadis EL endale eesmärgiks tugevdada liidu majandust, muu hulgas ELi tööstuse konkurentsivõime parandamisega maailma majanduses; arvestades, et konkurentsi saab pidada õiglaseks juhul, kui see põhineb ühistel sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel eeldustel ja väärtustel ning toimib tootjatele, eksportijatele ja importijatele kehtestatud selgete reeglite alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni tegevuskavas seadis EL endale eesmärgiks tugevdada liidu majandust, muu hulgas ELi tööstuse konkurentsivõime parandamisega maailma majanduses; arvestades, et konkurentsi saab pidada õiglaseks juhul, kui see põhineb ühistel sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel eeldustel ja väärtustel ning toimib tootjatele, eksportijatele ja importijatele kehtestatud selgete reeglite alusel;

| E. | arvestades, et päritolu märkimise kava eesmärk on anda tarbijatele täielikku teavet ostetavate toodete päritoluriigi kohta; arvestades, et tarbijad saaksid seega seostada neid tooteid vastava riigiga üldiselt seostuvate sotsiaalsete, keskkonna- ja ohutusstandarditega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et päritolu märkimise kava eesmärk on anda tarbijatele täielikku teavet ostetavate toodete päritoluriigi kohta; arvestades, et tarbijad saaksid seega seostada neid tooteid vastava riigiga üldiselt seostuvate sotsiaalsete, keskkonna- ja ohutusstandarditega;

| F. | arvestades, et ettepanek, millega kehtestatakse ELis päritoluriigi kohustusliku märkimise süsteem, piirdub piiratud hulga imporditud toodetega, nagu tekstiilitooted, ehted, rõivad, jalatsid, nahktooted, lambid ja valgustid, klaastooted, keraamika ning käekotid, mille puhul päritoluriigi märkimise nõue annab lõpptarbijale otsustamiseks väärtuslikku teavet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ettepanek, millega kehtestatakse ELis päritoluriigi kohustusliku märkimise süsteem, piirdub piiratud hulga imporditud toodetega, nagu tekstiilitooted, ehted, rõivad, jalatsid, nahktooted, lambid ja valgustid, klaastooted, keraamika ning käekotid, mille puhul päritoluriigi märkimise nõue annab lõpptarbijale otsustamiseks väärtuslikku teavet;

| G. | arvestades, et hädavajalik on tagada võrdsed tingimused tootjatega nende ELi peamiste kaubanduspartnerite puhul, kes on rakendanud päritolu märkimise nõuded; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hädavajalik on tagada võrdsed tingimused tootjatega nende ELi peamiste kaubanduspartnerite puhul, kes on rakendanud päritolu märkimise nõuded;

| H. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine 1. detsembril 2009 seab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise kaubanduspoliitika küsimuses võrdsetele alustele; arvestades, et päritolu märkimist reguleerivate tulevaste õigusaktide vastuvõtmiseks kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 seadusandlikku tavamenetlust, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine 1. detsembril 2009 seab Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise kaubanduspoliitika küsimuses võrdsetele alustele; arvestades, et päritolu märkimist reguleerivate tulevaste õigusaktide vastuvõtmiseks kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 seadusandlikku tavamenetlust,

| 1. | kordab, et tarbijakaitse eeldab läbipaistvaid ja kooskõlastatud kaubanduseeskirju, mille hulka kuulub ka päritolu märkimine; |
| --- | --- |

1.

kordab, et tarbijakaitse eeldab läbipaistvaid ja kooskõlastatud kaubanduseeskirju, mille hulka kuulub ka päritolu märkimine;

| 2. | palub komisjonil ja nõukogul võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada võrdsed tingimused kaubanduspartneritega, kes on võtnud vastu päritolu märkimise nõuded; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ja nõukogul võtta kõik vajalikud meetmed, et tagada võrdsed tingimused kaubanduspartneritega, kes on võtnud vastu päritolu märkimise nõuded;

| 3. | palub komisjonil ja nõukogul luua nõuetekohased tollijärelevalve- ja jõustamismehhanismid; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja nõukogul luua nõuetekohased tollijärelevalve- ja jõustamismehhanismid;

| 4. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid säilitaksid ühenduse sidusa lähenemise kõnealusele küsimusele, et tarbijad võiksid saada täielikumat ja täpsemat teavet; on seisukohal, et kohustuslik päritolu märkimine on oluline samm sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tootmis- ja töötlemisstandardite kohta täielikuma teabe esitamise suunas; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid säilitaksid ühenduse sidusa lähenemise kõnealusele küsimusele, et tarbijad võiksid saada täielikumat ja täpsemat teavet; on seisukohal, et kohustuslik päritolu märkimine on oluline samm sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tootmis- ja töötlemisstandardite kohta täielikuma teabe esitamise suunas;

| 5. | ergutab komisjoni koos liikmesriikidega jõuliselt sekkuma, et kaitsta tarbijate seaduslikke õigusi ja ootusi, kui on tõendeid importijate või kolmandate riikide tootjate poolse petliku või eksitava päritolu märkimise kohta; |
| --- | --- |

5.

ergutab komisjoni koos liikmesriikidega jõuliselt sekkuma, et kaitsta tarbijate seaduslikke õigusi ja ootusi, kui on tõendeid importijate või kolmandate riikide tootjate poolse petliku või eksitava päritolu märkimise kohta;

| 6. | on arvamusel, et eespool nimetatud ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohustus, on kasulik läbipaistvuse, tarbijale asjakohase teabe andmise ning rahvusvahelise kaubanduse eeskirjade ühtsuse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et eespool nimetatud ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa Liidus teatavate kolmandatest riikidest imporditud toodete päritoluriigi märkimise kohustus, on kasulik läbipaistvuse, tarbijale asjakohase teabe andmise ning rahvusvahelise kaubanduse eeskirjade ühtsuse eesmärgi saavutamiseks;

| 7. | on seisukohal, et alates 1. detsembrist 2009 peaks ametlikult algama konsulteerimine ning arvamuste vahetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel Lissaboni lepinguga kehtestatud seadusandliku tavamenetluse raames ning edasine viivitus kahjustaks tõsiselt kodanike õigusi, tööhõivet ELis ning vaba ja õiglase kaubanduse põhimõtet; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et alates 1. detsembrist 2009 peaks ametlikult algama konsulteerimine ning arvamuste vahetus Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel Lissaboni lepinguga kehtestatud seadusandliku tavamenetluse raames ning edasine viivitus kahjustaks tõsiselt kodanike õigusi, tööhõivet ELis ning vaba ja õiglase kaubanduse põhimõtet;

| 8. | palub komisjonil oma ettepanekut mitte muuta ja esitada see Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt uuesti Euroopa Parlamendile kohe pärast Lissaboni lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil oma ettepanekut mitte muuta ja esitada see Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 kohaselt uuesti Euroopa Parlamendile kohe pärast Lissaboni lepingu jõustumist;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

(2)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(3)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

(4)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

(5)  EÜT L 105, 23.4.1983, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0048.

(7)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 881.

(8)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 140.

---

Neljapäev, 26. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/47

---

Neljapäev, 26. november 20092009. aasta laienemisstrateegia seoses Lääne-Balkani riikide, Islandi ja Türgiga

P7_TA(2009)0097

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon komisjoni 2009. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta, mis käsitleb Lääne-Balkani riike, Islandit ja Türgit

2010/C 285 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2009–2010” (KOM(2009)0533) ja seda täiendavaid riikide 2009. aasta arenguaruandeid;

võttes arvesse oma 16. märtsi 2006. aasta resolutsiooni laienemist käsitleva komisjoni 2005. aasta strateegiadokumendi kohta (1), 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta laienemisstrateegia ja peamiste väljakutsete osas aastatel 2006–2007 (2) ning 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 2007. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta (3);

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lääne-Balkani riikide ja Türgi kohta;

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2009. aasta teatist „Kosovo (4) Euroopa tuleviku rajamine” (KOM(2009)0534);

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 49 alusel võib „liidu liikmeks astumise avalduse [...] esitada iga Euroopa riik”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 49 alusel võib „liidu liikmeks astumise avalduse [...] esitada iga Euroopa riik”;

| B. | arvestades, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus, mida on veel kord kinnitatud 19.–20. juuni 2003. aasta Euroopa Ülemkogul Thessalonikis, 15.–16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogul Brüsselis ja hilisematel tippkohtumistel; arvestades, et kõikidest Kagu-Euroopa riikide suhtes võetud kohustustest tuleks kinni pidada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lääne-Balkani riikide tulevik on Euroopa Liidus, mida on veel kord kinnitatud 19.–20. juuni 2003. aasta Euroopa Ülemkogul Thessalonikis, 15.–16. juuni 2006. aasta Euroopa Ülemkogul Brüsselis ja hilisematel tippkohtumistel; arvestades, et kõikidest Kagu-Euroopa riikide suhtes võetud kohustustest tuleks kinni pidada;

| C. | arvestades, et Türgi on olnud kandidaatriik aastast 1999, Horvaatia aastast 2004 ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik aastast 2005; arvestades, et Albaania, Montenegro ja Island on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse ning et komisjon viib praegu läbi Montenegro ja Islandi taotluste hindamist; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ja Serbiaga on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud; ning arvestades, et komisjon on teatanud kavatsusest teha keskpikas perspektiivis ettepanekud sõlmida Kosovoga kaubanduslepingud ning liberaliseerida viisarežiimi, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Türgi on olnud kandidaatriik aastast 1999, Horvaatia aastast 2004 ning endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik aastast 2005; arvestades, et Albaania, Montenegro ja Island on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse ning et komisjon viib praegu läbi Montenegro ja Islandi taotluste hindamist; arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina ja Serbiaga on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud; ning arvestades, et komisjon on teatanud kavatsusest teha keskpikas perspektiivis ettepanekud sõlmida Kosovoga kaubanduslepingud ning liberaliseerida viisarežiimi,

| D. | arvestades, et kuna varasemad laienemised on olnud vaieldamatult edukad nii ELi kui ka ühinenud liikmesriikide seisukohast ning parandanud kogu Euroopa stabiilsust, arengut ja heaolu, on oluline luua vajalikud tingimused ka tulevaste laienemiste edukuse tagamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuna varasemad laienemised on olnud vaieldamatult edukad nii ELi kui ka ühinenud liikmesriikide seisukohast ning parandanud kogu Euroopa stabiilsust, arengut ja heaolu, on oluline luua vajalikud tingimused ka tulevaste laienemiste edukuse tagamiseks;

| E. | arvestades, et laienemisstrateegia peab olema midagi hoopis enamat kui läbirääkimiste pidamise metoodika, see peab peegeldama keskset tõekspidamist, et EL on ühiste väärtustega ühendus, ning on lahutamatult seotud aruteluga ELi eesmärkide ja tõhususe, tuleviku ja rolli üle naaberriikides ja maailmas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et laienemisstrateegia peab olema midagi hoopis enamat kui läbirääkimiste pidamise metoodika, see peab peegeldama keskset tõekspidamist, et EL on ühiste väärtustega ühendus, ning on lahutamatult seotud aruteluga ELi eesmärkide ja tõhususe, tuleviku ja rolli üle naaberriikides ja maailmas;

| F. | arvestades, et mitmel ELi kandidaatriigil ja potentsiaalsel kandidaatriigil on oma naabritega ikka veel lahendamata vaidlusküsimusi; arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on integratsiooniprotsessis võtmetähtsusega, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmel ELi kandidaatriigil ja potentsiaalsel kandidaatriigil on oma naabritega ikka veel lahendamata vaidlusküsimusi; arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on integratsiooniprotsessis võtmetähtsusega,

| 1. | jääb kindlaks otsusele jätkata laienemispoliitikat, mis on osutunud ELi kõigi poliitikavaldkondade seas üheks edukamaks ja mis on toonud kasu nii vanadele kui ka uutele liikmesriikidele; tuletab meelde, et varasemad laienemised on andnud rahul, turvalisusel ja heaolul rajaneva ala laienemisse Euroopas enneolematult suure panuse, ning kinnitab veel kord, et EL on huvitatud laienemisprotsessi jätkumisest; |
| --- | --- |

1.

jääb kindlaks otsusele jätkata laienemispoliitikat, mis on osutunud ELi kõigi poliitikavaldkondade seas üheks edukamaks ja mis on toonud kasu nii vanadele kui ka uutele liikmesriikidele; tuletab meelde, et varasemad laienemised on andnud rahul, turvalisusel ja heaolul rajaneva ala laienemisse Euroopas enneolematult suure panuse, ning kinnitab veel kord, et EL on huvitatud laienemisprotsessi jätkumisest;

| 2. | on veendunud, et varasematest laienemistest on võimalik õppida ning et laienemisprotsessi edasise täiustamise aluseks peavad olema senised positiivsed kogemused; tuletab samuti meelde varasemates resolutsioonides esile toodud vajadust võimaldada piisavat institutsioonilist, rahanduslikku ja poliitilist konsolideerumist, jätkates samal ajal laienemisprotsessi; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et varasematest laienemistest on võimalik õppida ning et laienemisprotsessi edasise täiustamise aluseks peavad olema senised positiivsed kogemused; tuletab samuti meelde varasemates resolutsioonides esile toodud vajadust võimaldada piisavat institutsioonilist, rahanduslikku ja poliitilist konsolideerumist, jätkates samal ajal laienemisprotsessi;

| 3. | rõhutab, et Brüsseli Euroopa Ülemkogu 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumise eesistuja järeldustes väljendatud põhimõtted seoses uuendatud laienemiskonsensuse, eelkõige Euroopa Liidu suutlikkusega tõhusalt toimida ja areneda, peavad jääma ELi laienemispoliitika kindlaks aluseks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Brüsseli Euroopa Ülemkogu 14.–15. detsembri 2006. aasta kohtumise eesistuja järeldustes väljendatud põhimõtted seoses uuendatud laienemiskonsensuse, eelkõige Euroopa Liidu suutlikkusega tõhusalt toimida ja areneda, peavad jääma ELi laienemispoliitika kindlaks aluseks;

| 4. | kinnitab veel kord, et kandidaatriikide ja Euroopa Liidu kindel otsus täita täielikult ja rangelt kõik Euroopa Ülemkogu 21.-22. juuni 1993. aasta Kopenhaageni kohtumisel kehtestatud kriteeriumid on väga tähtis, muu hulgas ELi integreerimisvõime seisukohast; |
| --- | --- |

4.

kinnitab veel kord, et kandidaatriikide ja Euroopa Liidu kindel otsus täita täielikult ja rangelt kõik Euroopa Ülemkogu 21.-22. juuni 1993. aasta Kopenhaageni kohtumisel kehtestatud kriteeriumid on väga tähtis, muu hulgas ELi integreerimisvõime seisukohast;

| 5. | palub ELi institutsioonidel analüüsida ja suurendada Euroopa Liidu integreerimisvõimet; |
| --- | --- |

5.

palub ELi institutsioonidel analüüsida ja suurendada Euroopa Liidu integreerimisvõimet;

| 6. | rõhutab, et õigusriik on demokraatliku, majandusliku ja sotsiaalse arengu alus ja üks peamisi ELiga ühinemise tingimusi; tervitab jõupingutusi, mida piirkonnas on tehtud vastavate reformide teostamiseks, kuid märgib, et mõnel riigil on endiselt suuri probleeme, eelkõige korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses; nõuab tungivalt, et asjaomased riigid suurendaksid selles valdkonnas jõupingutusi; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et õigusriik on demokraatliku, majandusliku ja sotsiaalse arengu alus ja üks peamisi ELiga ühinemise tingimusi; tervitab jõupingutusi, mida piirkonnas on tehtud vastavate reformide teostamiseks, kuid märgib, et mõnel riigil on endiselt suuri probleeme, eelkõige korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses; nõuab tungivalt, et asjaomased riigid suurendaksid selles valdkonnas jõupingutusi;

| 7. | rõhutab, et sõnavabadus on üks demokraatia aluspõhimõtetest, ning märgib murega, et mõnes riigis ei peeta sõnavabadusest ikka veel täielikult kinni; peab Lääne-Balkani riikide ja Türgi esmaülesandeks tagada, et meedia vabastataks poliitilisest sekkumisest, samuti tagada reguleerivate asutuste sõltumatus; kutsub neid riike looma asjakohast õiguslikku raamistikku ja tagama, et seadusest peetakse kinni; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et sõnavabadus on üks demokraatia aluspõhimõtetest, ning märgib murega, et mõnes riigis ei peeta sõnavabadusest ikka veel täielikult kinni; peab Lääne-Balkani riikide ja Türgi esmaülesandeks tagada, et meedia vabastataks poliitilisest sekkumisest, samuti tagada reguleerivate asutuste sõltumatus; kutsub neid riike looma asjakohast õiguslikku raamistikku ja tagama, et seadusest peetakse kinni;

| 8. | rõhutab, et Lääne-Balkani riikide liikumisel Euroopa Liiduga ühinemise suunas jääb põhitingimuseks täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY), kuid juhib tähelepanu, et niisama tähtis on, et nimetatud riikide ühiskond suhtuks sõjakuritegude heastamisse kui olulisse sammu, taastamaks õiglust ohvrite suhtes ja hõlbustamaks piirkondlikku lepitusprotsessi; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et Lääne-Balkani riikide liikumisel Euroopa Liiduga ühinemise suunas jääb põhitingimuseks täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga (ICTY), kuid juhib tähelepanu, et niisama tähtis on, et nimetatud riikide ühiskond suhtuks sõjakuritegude heastamisse kui olulisse sammu, taastamaks õiglust ohvrite suhtes ja hõlbustamaks piirkondlikku lepitusprotsessi;

| 9. | rõhutab heanaaberlike suhete tähtsust piirkondliku stabiilsuse ja koostöö ning takistamatu laienemisprotsessi eeldusena; seetõttu kutsub asjaomaseid riike tegema kõik endast oleneva, et lahendada erimeelsused naaberriikidega juba laienemisprotsessi varajases staadiumis; rõhutab siiski, et sellised kahepoolsed vaidlusküsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel; teeb ettepaneku, et kui pooled taolistes vaidlustes kokkuleppele ei jõua, peaks Euroopa Liit andma oma parima, et lahendus leida; juhib tähelepanu sellele, et kuigi niisugused vaidlused ei tohiks iseenesest ühinemisele takistuseks saada, peaks Euroopa Liit vältima kahepoolsetesse vaidlustesse takerdumist ja püüdma need enne ühinemist lahendada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab heanaaberlike suhete tähtsust piirkondliku stabiilsuse ja koostöö ning takistamatu laienemisprotsessi eeldusena; seetõttu kutsub asjaomaseid riike tegema kõik endast oleneva, et lahendada erimeelsused naaberriikidega juba laienemisprotsessi varajases staadiumis; rõhutab siiski, et sellised kahepoolsed vaidlusküsimused tuleks lahendada asjaomaste poolte vahel; teeb ettepaneku, et kui pooled taolistes vaidlustes kokkuleppele ei jõua, peaks Euroopa Liit andma oma parima, et lahendus leida; juhib tähelepanu sellele, et kuigi niisugused vaidlused ei tohiks iseenesest ühinemisele takistuseks saada, peaks Euroopa Liit vältima kahepoolsetesse vaidlustesse takerdumist ja püüdma need enne ühinemist lahendada;

| 10. | väljendab muret finantskriisi tõttu Lääne-Balkani piirkonda tabanud majandusprobleemide pärast; tervitab komisjoni väljendatud tahet pakkuda erakorralist finantsabi, nt makromajanduslikku abi ja otsest eelarvetoetust; rõhutab, et olukord on eriti keeruline seoses mõnes asjaomases riigis valitseva kõrge vaesuse ja tööpuuduse tasemega; kutsub komisjoni ja asjaomaseid riike üles tegema kõik endast oleneva kriisi mõjude leevendamiseks, eriti ühiskonna kõige kaitsetumate liikmete suhtes; |
| --- | --- |

10.

väljendab muret finantskriisi tõttu Lääne-Balkani piirkonda tabanud majandusprobleemide pärast; tervitab komisjoni väljendatud tahet pakkuda erakorralist finantsabi, nt makromajanduslikku abi ja otsest eelarvetoetust; rõhutab, et olukord on eriti keeruline seoses mõnes asjaomases riigis valitseva kõrge vaesuse ja tööpuuduse tasemega; kutsub komisjoni ja asjaomaseid riike üles tegema kõik endast oleneva kriisi mõjude leevendamiseks, eriti ühiskonna kõige kaitsetumate liikmete suhtes;

| 11. | toonitab piirkondliku koostöö tähtsust Lääne-Balkanil laienemisprotsessi, kuid samal ajal ka lepitusprotsessi olulise osana, sest see aitab edendada inimestevahelisi kontakte; tuletab lisaks meelde sellise koostöö kasulikkust seoses kasvava kaubavahetuse, energia tarnijate, allikate ja varustustrasside mitmekesistamise teel tugevdatud energiavarustuse kindluse, keskkonnapoliitika ning võitlusega organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastu; märgib sellega seoses rahuloluga, et piirkondlik koostöönõukogu töötab hästi; nõuab tugevamat poliitilist tahet ja paremat kooskõlastamist inimkaubandusega võitlemise strateegia rakendamiseks, eriti ohvrite kaitse valdkonnas; rõhutab, et piirkondlik poliitiline ja majanduskoostöö peab hõlmama kõiki poliitilisi jõude, samuti kodanikuühiskonda, eelkõige naisorganisatsioone, ning seda ei tohiks takistada kahepoolsed poliitilised probleemid; kutsub sellega seoses kõiki asjaosalisi otsima pragmaatilisi lahendusi, et tagada üldine kaasatus piirkondlikku koostöösse, võtmata arvesse erinevaid seisukohti Kosovo staatuse suhtes; |
| --- | --- |

11.

toonitab piirkondliku koostöö tähtsust Lääne-Balkanil laienemisprotsessi, kuid samal ajal ka lepitusprotsessi olulise osana, sest see aitab edendada inimestevahelisi kontakte; tuletab lisaks meelde sellise koostöö kasulikkust seoses kasvava kaubavahetuse, energia tarnijate, allikate ja varustustrasside mitmekesistamise teel tugevdatud energiavarustuse kindluse, keskkonnapoliitika ning võitlusega organiseeritud kuritegevuse ja inimkaubanduse vastu; märgib sellega seoses rahuloluga, et piirkondlik koostöönõukogu töötab hästi; nõuab tugevamat poliitilist tahet ja paremat kooskõlastamist inimkaubandusega võitlemise strateegia rakendamiseks, eriti ohvrite kaitse valdkonnas; rõhutab, et piirkondlik poliitiline ja majanduskoostöö peab hõlmama kõiki poliitilisi jõude, samuti kodanikuühiskonda, eelkõige naisorganisatsioone, ning seda ei tohiks takistada kahepoolsed poliitilised probleemid; kutsub sellega seoses kõiki asjaosalisi otsima pragmaatilisi lahendusi, et tagada üldine kaasatus piirkondlikku koostöösse, võtmata arvesse erinevaid seisukohti Kosovo staatuse suhtes;

| 12. | kutsub kõiki asjaomaseid riike tegema suuremaid pingutusi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, eelkõige soolise vägivalla vastases võitluses, õiguskaitsevahendite juurdepääsetavuse suurendamisel soolise diskrimineerimise korral ning naiste poliitilise osaluse soodustamisel; |
| --- | --- |

12.

kutsub kõiki asjaomaseid riike tegema suuremaid pingutusi naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas, eelkõige soolise vägivalla vastases võitluses, õiguskaitsevahendite juurdepääsetavuse suurendamisel soolise diskrimineerimise korral ning naiste poliitilise osaluse soodustamisel;

| 13. | peab otsustavalt tähtsaks ergutada kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide (VVOd) suuremat osalemist nii kesk- kui kohalikul tasandil, parandada VVOde toetamist ja rahastamist, ergutada neid osalema ühinemiseelse rahastamisvahendi kodanikuühiskonna rahastamisvahendi kavandamisel ja kasutamisel ning täiustada tööturu sotsiaalset dialoogi; |
| --- | --- |

13.

peab otsustavalt tähtsaks ergutada kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide (VVOd) suuremat osalemist nii kesk- kui kohalikul tasandil, parandada VVOde toetamist ja rahastamist, ergutada neid osalema ühinemiseelse rahastamisvahendi kodanikuühiskonna rahastamisvahendi kavandamisel ja kasutamisel ning täiustada tööturu sotsiaalset dialoogi;

| 14. | kutsub piirkonna riike üles suurendama jõupingutusi etniliste vähemuste, eriti romide olukorra parandamiseks; rõhutab, et romid on sageli diskrimineerimise ohvrid ning et nende osalemist eeskätt otsuste tegemisel, tööturul ja üldises haridussüsteemis tuleb oluliselt suurendada; sellega seoses märgib ära Lääne-Balkani riikide ja liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsed tagasivõtulepingud ja ning palub asjaomaseid riike suurendada jõupingutusi nõuetekohaste sotsiaalsete tingimuste, infrastruktuuri ja avalikele teenustele juurdepääsu loomiseks, et tagada romide põhiõigused ja hõlbustada nende taasintegreerimist pärast nende tagasipöördumist; kutsub Lääne-Balkani riike ja ELi liikmesriike hoolikalt jälgima tagasisaadetud romide taasintegreerimist ja esitama igal aastal komisjonile aruande saavutatu kohta, et hõlbustada taasintegreerimispoliitika hindamist ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

14.

kutsub piirkonna riike üles suurendama jõupingutusi etniliste vähemuste, eriti romide olukorra parandamiseks; rõhutab, et romid on sageli diskrimineerimise ohvrid ning et nende osalemist eeskätt otsuste tegemisel, tööturul ja üldises haridussüsteemis tuleb oluliselt suurendada; sellega seoses märgib ära Lääne-Balkani riikide ja liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsed tagasivõtulepingud ja ning palub asjaomaseid riike suurendada jõupingutusi nõuetekohaste sotsiaalsete tingimuste, infrastruktuuri ja avalikele teenustele juurdepääsu loomiseks, et tagada romide põhiõigused ja hõlbustada nende taasintegreerimist pärast nende tagasipöördumist; kutsub Lääne-Balkani riike ja ELi liikmesriike hoolikalt jälgima tagasisaadetud romide taasintegreerimist ja esitama igal aastal komisjonile aruande saavutatu kohta, et hõlbustada taasintegreerimispoliitika hindamist ja parimate tavade vahetamist;

| 15. | rõhutab viisanõude kaotamise protsessi tähtsust Lääne-Balkani riikidele; tunneb heameelt asjaolu üle, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia on täitnud kõik viisavabaduse nõuded, nii et viisavabadus peaks nende kodanike suhtes jõustuma 19. detsembril 2009; tervitab Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania ametiasutuste samme viisavabaduse tegevuskava tingimuste kiiremaks täitmiseks ning nõuab tungivalt, et nad jätkaksid ettevalmistusi, et täita kõik asjakohased kriteeriumid, nii et viisanõude kaotamine jõustuks nende riikide kodanike suhtes 2010. aasta juulist; on seisukohal, et Thessaloniki tegevuskava edasiseks rakendamiseks ning piirkondliku lähenemise osana peaks komisjon oma volituste piires ja ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni nr 1244 valguses alustama viivitamata viisadialoogi Kosovoga, et kehtestada samasugune viisarežiimi lihtsustamise ja liberaliseerimise kava nagu Lääne-Balkani riikide puhul; |
| --- | --- |

15.

rõhutab viisanõude kaotamise protsessi tähtsust Lääne-Balkani riikidele; tunneb heameelt asjaolu üle, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Montenegro ja Serbia on täitnud kõik viisavabaduse nõuded, nii et viisavabadus peaks nende kodanike suhtes jõustuma 19. detsembril 2009; tervitab Bosnia ja Hertsegoviina ning Albaania ametiasutuste samme viisavabaduse tegevuskava tingimuste kiiremaks täitmiseks ning nõuab tungivalt, et nad jätkaksid ettevalmistusi, et täita kõik asjakohased kriteeriumid, nii et viisanõude kaotamine jõustuks nende riikide kodanike suhtes 2010. aasta juulist; on seisukohal, et Thessaloniki tegevuskava edasiseks rakendamiseks ning piirkondliku lähenemise osana peaks komisjon oma volituste piires ja ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooni nr 1244 valguses alustama viivitamata viisadialoogi Kosovoga, et kehtestada samasugune viisarežiimi lihtsustamise ja liberaliseerimise kava nagu Lääne-Balkani riikide puhul;

| 16. | nõuab tungivalt, et kõik piirkonna riigid võtaksid võimalikult kiiresti vastu või rakendaksid tulemuslikult diskrimineerimist keelavad seadused, eelkõige arvestades asjaolu, et paljud lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide ähvardamise, ründamise, hirmutamise ja diskrimineerimise juhtumid jäävad teatavaks tegemata ja uurimata; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et kõik piirkonna riigid võtaksid võimalikult kiiresti vastu või rakendaksid tulemuslikult diskrimineerimist keelavad seadused, eelkõige arvestades asjaolu, et paljud lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide ähvardamise, ründamise, hirmutamise ja diskrimineerimise juhtumid jäävad teatavaks tegemata ja uurimata;

| 17. | kutsub rahvusvahelisi ja Kosovo ametiasutusi üles andma oma parima, et viivitamata sulgeda riigisiseselt ümberasustatud isikute laagrid Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode ja Leposaviq/Leposavić, mis asuvad äärmiselt mürgistel Trepça pliikaevanduse ladestusaladel, ning tagada seal elavate perekondade peamised inimõigused, asustades nad ümber ohutumatesse, nõuetekohaste sanitaartingimustega paikadesse; |
| --- | --- |

17.

kutsub rahvusvahelisi ja Kosovo ametiasutusi üles andma oma parima, et viivitamata sulgeda riigisiseselt ümberasustatud isikute laagrid Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode ja Leposaviq/Leposavić, mis asuvad äärmiselt mürgistel Trepça pliikaevanduse ladestusaladel, ning tagada seal elavate perekondade peamised inimõigused, asustades nad ümber ohutumatesse, nõuetekohaste sanitaartingimustega paikadesse;

| 18. | on seisukohal, et säilitamaks ELi kodanike toetust edasisele laienemisele ning kandidaatriikide kodanike pühendumist jätkuvatele reformidele, on äärmiselt oluline esitada neile selget ja ammendavat teavet nimetatud poliitika kasulikkusest ja mõjust; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha selleks jõupingutusi; peab niisama oluliseks kuulata kodanike muresid ja küsimusi ning neid lahendada; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et säilitamaks ELi kodanike toetust edasisele laienemisele ning kandidaatriikide kodanike pühendumist jätkuvatele reformidele, on äärmiselt oluline esitada neile selget ja ammendavat teavet nimetatud poliitika kasulikkusest ja mõjust; palub komisjonil ja liikmesriikidel teha selleks jõupingutusi; peab niisama oluliseks kuulata kodanike muresid ja küsimusi ning neid lahendada;

| 19. | tunnustab Horvaatiat jätkuva edu eest ELi ühinemiskriteeriumide ning liikmeksolekuga kaasnevate kohustuste täitmisel; tervitab kahepoolset kokkulepet piiritüli lahendamiseks Sloveeniaga, mis on andnud impulsi ühinemisprotsessi järgmiste peatükkide avamiseks; on arvamusel, et ühinemisläbirääkimised on võimalik lõpule viia 2010. aasta keskpaigaks, eeldusel et Horvaatia suurendab oma jõupingutusi ning täidab kõik vajalikud kriteeriumid ja võrdlusalused, sealhulgas täielik koostöö ICTYga; |
| --- | --- |

19.

tunnustab Horvaatiat jätkuva edu eest ELi ühinemiskriteeriumide ning liikmeksolekuga kaasnevate kohustuste täitmisel; tervitab kahepoolset kokkulepet piiritüli lahendamiseks Sloveeniaga, mis on andnud impulsi ühinemisprotsessi järgmiste peatükkide avamiseks; on arvamusel, et ühinemisläbirääkimised on võimalik lõpule viia 2010. aasta keskpaigaks, eeldusel et Horvaatia suurendab oma jõupingutusi ning täidab kõik vajalikud kriteeriumid ja võrdlusalused, sealhulgas täielik koostöö ICTYga;

| 20. | tunnustab endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki edu eest, mida ta on saavutanud pärast viimast arenguaruannet, ning eriti viimaste kuude jooksul; märgib rahuloluga, et seda edu on tunnustanud ka komisjon, kes on soovitanud avada riigiga ühinemisläbirääkimised; palub nõukogul tegutseda 2009. aasta detsembris toimuval tippkohtumisel komisjoni soovituse kohaselt; eeldab, et läbirääkimised algavad lähemas tulevikus, lootuses, et suudetakse leida vastastikku rahuldavad lahendused peamistele probleemidele naaberriikidega, sh nimetülile endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka vahel; kutsub mõlema riigi valitsusi üles selle nimel oma jõupingutusi suurendama; rõhutab heanaaberlike suhete tähtsust ning nõuab tungivalt, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik oleks ettevaatlik küsimustes, mis mõjutavad tema naabreid; võtab teadmiseks hiljutise diplomaatiliste suhete sõlmimise Kosovoga, samuti lepingu sõlmimise piiri füüsilise tähistamise kohta, mis on piirkonna stabiliseerimiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

20.

tunnustab endist Jugoslaavia Makedoonia Vabariiki edu eest, mida ta on saavutanud pärast viimast arenguaruannet, ning eriti viimaste kuude jooksul; märgib rahuloluga, et seda edu on tunnustanud ka komisjon, kes on soovitanud avada riigiga ühinemisläbirääkimised; palub nõukogul tegutseda 2009. aasta detsembris toimuval tippkohtumisel komisjoni soovituse kohaselt; eeldab, et läbirääkimised algavad lähemas tulevikus, lootuses, et suudetakse leida vastastikku rahuldavad lahendused peamistele probleemidele naaberriikidega, sh nimetülile endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ja Kreeka vahel; kutsub mõlema riigi valitsusi üles selle nimel oma jõupingutusi suurendama; rõhutab heanaaberlike suhete tähtsust ning nõuab tungivalt, et endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik oleks ettevaatlik küsimustes, mis mõjutavad tema naabreid; võtab teadmiseks hiljutise diplomaatiliste suhete sõlmimise Kosovoga, samuti lepingu sõlmimise piiri füüsilise tähistamise kohta, mis on piirkonna stabiliseerimiseks hädavajalik;

| 21. | kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõime üles jätkama jõupingutusi reformide elluviimisel, eriti haldusjuhtimise ja kohtureformi, korruptsioonivastase poliitika, naiste õiguste ja rahvustevaheliste suhete valdkonnas, muu hulgas tagades erineva etnilise päritoluga inimeste õigused ning suurendades nende osalemist avalikus elus ja halduses; |
| --- | --- |

21.

kutsub endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ametivõime üles jätkama jõupingutusi reformide elluviimisel, eriti haldusjuhtimise ja kohtureformi, korruptsioonivastase poliitika, naiste õiguste ja rahvustevaheliste suhete valdkonnas, muu hulgas tagades erineva etnilise päritoluga inimeste õigused ning suurendades nende osalemist avalikus elus ja halduses;

| 22. | tunneb heameelt kandidaatriik Türgi edusammude üle Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel; kutsub Türgi valitsust ja kõiki Türgi parlamendiparteisid üles jõudma peamiste reformide väljatöötamise ja rakendamise osas konsensusele; väljendab heameelt selle üle, valitsus kiitis heaks kohtusüsteemi reformi strateegia ja juhib tähelepanu selle kiire rakendamise otsustavale tähtsusele Türgi riigi ja ühiskonna toimimise seisukohast; on mures olukorra pärast sõna- ja ajakirjandusvabaduse valdkonnas, eelkõige ühele meediakontsernile määratud pretsedenditu trahvi tõttu; märgib rahuloluga, et Türgis toimub järjest avatum arutelu varasemate tabude üle; peab kahetsusväärseks, et usuvabaduse valdkonnas on saavutatud vaid piiratud edu, ning nõuab tungivalt, et valitsus koostaks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga kooskõlas oleva õigusraamistiku, mis võimaldaks kõikidel mittemoslemi usukogukondadel ja aleviitidel tegutseda põhjendamatute piiranguteta; taunib asjaolu, et EÜ-Türgi assotsieerumislepingu lisaprotokollist tulenevad kohustused on endiselt täitmata ja nõuab tungivalt, et Türgi täidaks need kohustused täielikult ja mittediskrimineerivalt; kutsub Türgi valitsust ja kõiki asjaomaseid pooli üles andma aktiivset panust Küprose küsimuse terviklikku lahendusse, mis põhineks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidel ja ELi asutamise aluspõhimõtetel; tervitab jõupingutusi kurdi küsimuse lahendamiseks nn demokraatliku avanemise projekti raames, ergutab Türgi valitsust võtma konkreetseid meetmeid seoses kurdi päritolu kodanike olukorraga ning palub kõikidel poliitilistel jõududel kõnealust protsessi toetada; tunnustab tehtud diplomaatilisi jõupingutusi suhete normaliseerimiseks Armeeniaga ning nõuab tungivalt, et Türgi Rahvusassamblee ja Armeenia parlament ratifitseeriksid asjaomased protokollid; tunneb heameelt selle üle, et Türgi on alla kirjutanud Nabucco gaasijuhtme valitsustevahelisele kokkuleppele, mille rakendamine jääb üheks ELi kõige olulisemaks energiavarustuse kindluse prioriteediks, ja nõuab energiapeatüki avamist ühinemisläbirääkimistel; võtab teadmiseks ELi-Türgi tagasivõtulepingu läbirääkimiste taasalustamise ja nõuab, et Türgi täidaks kuni lepingu sõlmimiseni täielikult liikmesriikidega sõlmitud kehtivaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid; kutsub Türgi valitsust üles oma välispoliitikat ELiga rohkem kooskõlastama, eelkõige Iraani osas; peab siiski kahetsusväärseks, et NATO ja ELi strateegiline koostöö, mis väljuks Berlin Plus-lepingute raamidest, on tõkestatud Türgi vastuseisu tõttu, millel on negatiivsed tagajärjed operatsioonides osalevate ELi töötajate kaitsele, ning nõuab tungivalt, et Türgi loobuks oma vastuseisust nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt kandidaatriik Türgi edusammude üle Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumide täitmisel; kutsub Türgi valitsust ja kõiki Türgi parlamendiparteisid üles jõudma peamiste reformide väljatöötamise ja rakendamise osas konsensusele; väljendab heameelt selle üle, valitsus kiitis heaks kohtusüsteemi reformi strateegia ja juhib tähelepanu selle kiire rakendamise otsustavale tähtsusele Türgi riigi ja ühiskonna toimimise seisukohast; on mures olukorra pärast sõna- ja ajakirjandusvabaduse valdkonnas, eelkõige ühele meediakontsernile määratud pretsedenditu trahvi tõttu; märgib rahuloluga, et Türgis toimub järjest avatum arutelu varasemate tabude üle; peab kahetsusväärseks, et usuvabaduse valdkonnas on saavutatud vaid piiratud edu, ning nõuab tungivalt, et valitsus koostaks Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga kooskõlas oleva õigusraamistiku, mis võimaldaks kõikidel mittemoslemi usukogukondadel ja aleviitidel tegutseda põhjendamatute piiranguteta; taunib asjaolu, et EÜ-Türgi assotsieerumislepingu lisaprotokollist tulenevad kohustused on endiselt täitmata ja nõuab tungivalt, et Türgi täidaks need kohustused täielikult ja mittediskrimineerivalt; kutsub Türgi valitsust ja kõiki asjaomaseid pooli üles andma aktiivset panust Küprose küsimuse terviklikku lahendusse, mis põhineks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidel ja ELi asutamise aluspõhimõtetel; tervitab jõupingutusi kurdi küsimuse lahendamiseks nn demokraatliku avanemise projekti raames, ergutab Türgi valitsust võtma konkreetseid meetmeid seoses kurdi päritolu kodanike olukorraga ning palub kõikidel poliitilistel jõududel kõnealust protsessi toetada; tunnustab tehtud diplomaatilisi jõupingutusi suhete normaliseerimiseks Armeeniaga ning nõuab tungivalt, et Türgi Rahvusassamblee ja Armeenia parlament ratifitseeriksid asjaomased protokollid; tunneb heameelt selle üle, et Türgi on alla kirjutanud Nabucco gaasijuhtme valitsustevahelisele kokkuleppele, mille rakendamine jääb üheks ELi kõige olulisemaks energiavarustuse kindluse prioriteediks, ja nõuab energiapeatüki avamist ühinemisläbirääkimistel; võtab teadmiseks ELi-Türgi tagasivõtulepingu läbirääkimiste taasalustamise ja nõuab, et Türgi täidaks kuni lepingu sõlmimiseni täielikult liikmesriikidega sõlmitud kehtivaid kahepoolseid tagasivõtulepinguid; kutsub Türgi valitsust üles oma välispoliitikat ELiga rohkem kooskõlastama, eelkõige Iraani osas; peab siiski kahetsusväärseks, et NATO ja ELi strateegiline koostöö, mis väljuks Berlin Plus-lepingute raamidest, on tõkestatud Türgi vastuseisu tõttu, millel on negatiivsed tagajärjed operatsioonides osalevate ELi töötajate kaitsele, ning nõuab tungivalt, et Türgi loobuks oma vastuseisust nii kiiresti kui võimalik;

| 23. | väljendab rahulolu edu üle, mida on saavutanud Serbia, eriti vahelepingu ühepoolse rakendamise üle; on seisukohal, et selline ühepoolne rakendamine, eriti praeguse finantskriisi taustal, näitab riigi otsustavust liikuda edasi liiduga ühinemise suunas; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu otsustaks nimetatud vahelepingu viivitamata ratifitseerida; nõuab, et Serbia teeks igakülgset koostööd ICTYga; väljendab sellega seoses heameelt ICTY peaprokuröri poolt 4. juunil 2009. aastal esitatud aruande üle, kus kinnitatakse, et Serbia on teinud koostöös ICTYga täiendavaid edusamme; peab tähtsaks kohtuprotsesside jätkumist Belgradi ringkonnakohtu sõjakuritegude kojas; tervitab politseiprotokolli allkirjastamist Serbia ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) vahel ning kutsub Serbiat üles veelgi tõhusamale koostööle EULEX KOSOVOga, eriti mis puudutab EULEX KOSOVO operatsioone Kosovo põhjaosas; peab kahetsusväärseks Serbia ametivõimude üleskutset, et Kosovo serblased boikoteeriksid 15. novembri 2009. aasta kohalikke valimisi, ning nõuab tungivalt, et Serbia võimud võtaksid konstruktiivse hoiaku ja ergutaksid Kosovo serblaste kogukonda Kosovo institutsioonides aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

23.

väljendab rahulolu edu üle, mida on saavutanud Serbia, eriti vahelepingu ühepoolse rakendamise üle; on seisukohal, et selline ühepoolne rakendamine, eriti praeguse finantskriisi taustal, näitab riigi otsustavust liikuda edasi liiduga ühinemise suunas; nõuab seetõttu tungivalt, et nõukogu otsustaks nimetatud vahelepingu viivitamata ratifitseerida; nõuab, et Serbia teeks igakülgset koostööd ICTYga; väljendab sellega seoses heameelt ICTY peaprokuröri poolt 4. juunil 2009. aastal esitatud aruande üle, kus kinnitatakse, et Serbia on teinud koostöös ICTYga täiendavaid edusamme; peab tähtsaks kohtuprotsesside jätkumist Belgradi ringkonnakohtu sõjakuritegude kojas; tervitab politseiprotokolli allkirjastamist Serbia ja Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) vahel ning kutsub Serbiat üles veelgi tõhusamale koostööle EULEX KOSOVOga, eriti mis puudutab EULEX KOSOVO operatsioone Kosovo põhjaosas; peab kahetsusväärseks Serbia ametivõimude üleskutset, et Kosovo serblased boikoteeriksid 15. novembri 2009. aasta kohalikke valimisi, ning nõuab tungivalt, et Serbia võimud võtaksid konstruktiivse hoiaku ja ergutaksid Kosovo serblaste kogukonda Kosovo institutsioonides aktiivselt osalema;

| 24. | võtab teadmiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud mõningast edu seoses julgeoleku ja piirihaldusega; väljendab siiski rahulolematust Bosnia ja Hertsegoviina kui potentsiaalse kandidaatriigi piiratud edusammudega Euroopa Liiduga ühinemise suunas; täheldab kasvava murega ebastabiilset poliitilist õhkkonda ja sellise ühtse visiooni puudumist, mida jagaksid mõlemad subjektid, ning mõistab hukka vaenu tekitavad avaldused, mis võivad kahjustada rahvustevahelises lepitusprotsessis saavutatud edu ja riigi struktuuride toimimist; julgustab nõukogu jätkama rahvusvahelise üldsuse toetusel jõupingutusi dialoogi arendamiseks Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste liidritega, et aidata riigil jääda Euroopaga integreerumise rajale; rõhutab, kui tähtis on luua jätkusuutlikum põhiseaduslik raamistik, mis võimaldaks riigi ametiasutustel tõhusamalt toimida; seoses sellega võtab teadmiseks nõukogu eesistuja, komisjoni ja USA valitsuse hiljutised ühised diplomaatilised jõupingutused ja soovitab jätkata läbirääkimisi, võttes arvesse Bosnias ja Hertsegoviinas varem kasutatud poliitikute vahelist korraldust; tuletab meelde vajadust kaasata toimiva riigi tagamiseks tihedamalt parlamendisaadikuid ja kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks, et Bosnia ja Hertsegoviina on saavutanud mõningast edu seoses julgeoleku ja piirihaldusega; väljendab siiski rahulolematust Bosnia ja Hertsegoviina kui potentsiaalse kandidaatriigi piiratud edusammudega Euroopa Liiduga ühinemise suunas; täheldab kasvava murega ebastabiilset poliitilist õhkkonda ja sellise ühtse visiooni puudumist, mida jagaksid mõlemad subjektid, ning mõistab hukka vaenu tekitavad avaldused, mis võivad kahjustada rahvustevahelises lepitusprotsessis saavutatud edu ja riigi struktuuride toimimist; julgustab nõukogu jätkama rahvusvahelise üldsuse toetusel jõupingutusi dialoogi arendamiseks Bosnia ja Hertsegoviina poliitiliste liidritega, et aidata riigil jääda Euroopaga integreerumise rajale; rõhutab, kui tähtis on luua jätkusuutlikum põhiseaduslik raamistik, mis võimaldaks riigi ametiasutustel tõhusamalt toimida; seoses sellega võtab teadmiseks nõukogu eesistuja, komisjoni ja USA valitsuse hiljutised ühised diplomaatilised jõupingutused ja soovitab jätkata läbirääkimisi, võttes arvesse Bosnias ja Hertsegoviinas varem kasutatud poliitikute vahelist korraldust; tuletab meelde vajadust kaasata toimiva riigi tagamiseks tihedamalt parlamendisaadikuid ja kodanikuühiskonda;

| 25. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon toetab suhete tugevdamist Kosovoga (5), uurides muu hulgas võimalust kaasata Kosovo ühenduse programmidesse; loodab, et detsentraliseerimise protsess viiakse lõpule veel enne aasta lõppu, et Ahtisaari kava põhinõuded oleksid täidetud, tagades kõigi Kosovo elanike, eelkõige serbia vähemuse poliitilise esindatuse; kutsub Kosovo ametivõime jätkama jõupingutusi vähemuste õiguste austamise parandamisel ja tagamisel; väljendab heameelt üldjoontes rahulikult ja ladusalt toimunud 15. novembri 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimiste üle ning tunnustab keskvalimiskomisjoni pingutusi valimisteks valmistumisel; väljendab lisaks heameelt Kosovo serblaste enneolematult aktiivse osavõtu üle ning peab seda julgustavaks märgiks sellest, et Kosovo serblaste kogukond on valmis osalema Kosovo ametiasutuste töös; tervitab EULEX KOSOVO täieliku tegutsemisvõimekuse saavutamist, mis võimaldab sellel läbipaistvalt ja usaldusväärselt edendada õigusriigi põhimõtteid, avalikku korda ja julgeolekut kogu Kosovos ning sillutada Kosovole teed integratsiooniks Euroopa Liiduga, kui ta täidab vajalikud tingimused; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt selle üle, et komisjon toetab suhete tugevdamist Kosovoga (5), uurides muu hulgas võimalust kaasata Kosovo ühenduse programmidesse; loodab, et detsentraliseerimise protsess viiakse lõpule veel enne aasta lõppu, et Ahtisaari kava põhinõuded oleksid täidetud, tagades kõigi Kosovo elanike, eelkõige serbia vähemuse poliitilise esindatuse; kutsub Kosovo ametivõime jätkama jõupingutusi vähemuste õiguste austamise parandamisel ja tagamisel; väljendab heameelt üldjoontes rahulikult ja ladusalt toimunud 15. novembri 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimiste üle ning tunnustab keskvalimiskomisjoni pingutusi valimisteks valmistumisel; väljendab lisaks heameelt Kosovo serblaste enneolematult aktiivse osavõtu üle ning peab seda julgustavaks märgiks sellest, et Kosovo serblaste kogukond on valmis osalema Kosovo ametiasutuste töös; tervitab EULEX KOSOVO täieliku tegutsemisvõimekuse saavutamist, mis võimaldab sellel läbipaistvalt ja usaldusväärselt edendada õigusriigi põhimõtteid, avalikku korda ja julgeolekut kogu Kosovos ning sillutada Kosovole teed integratsiooniks Euroopa Liiduga, kui ta täidab vajalikud tingimused;

| 26. | tunnustab edu, mida Montenegro on saavutanud pärast viimast arenguaruannet; märgib, et Montenegro on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse ning et nõukogu on võtnud vastu otsuse paluda komisjonil koostada arvamus Montenegro taotluse kohta; tunnustab Montenegrot saavutuste eest, eelkõige hiljutiste valimiste sujuva läbiviimise ja heade majandusnäitajate eest, hoolimata ülemaailmsest majanduskriisist, ning julgustab riiki jätkama jõupingutusi reformide läbiviimisel; |
| --- | --- |

26.

tunnustab edu, mida Montenegro on saavutanud pärast viimast arenguaruannet; märgib, et Montenegro on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse ning et nõukogu on võtnud vastu otsuse paluda komisjonil koostada arvamus Montenegro taotluse kohta; tunnustab Montenegrot saavutuste eest, eelkõige hiljutiste valimiste sujuva läbiviimise ja heade majandusnäitajate eest, hoolimata ülemaailmsest majanduskriisist, ning julgustab riiki jätkama jõupingutusi reformide läbiviimisel;

| 27. | tunnustab edu, mida Albaania on saavutanud pärast viimast arenguaruannet, seda eelkõige seoses isikutunnistuste väljastamise ning valimiste õigus- ja haldusraamistiku parendustega, mis väljendus selgelt hiljutistel parlamendivalimistel; nõuab tungivalt, et opositsioon lõpetaks parlamendi boikoteerimise, ning kutsub opositsiooni üles täitma oma valijate esindamise kohustust; kutsub valitsust ja opositsiooni üles otsima parlamendis ühist alust edasiliikumiseks pärast viimaseid valimisi; märgib, et Albaania on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse ning et nõukogu on võtnud vastu otsuse paluda komisjonil koostada arvamus Albaania taotluse kohta; julgustab Albaaniat jätkama jõupingutusi reformide alal, et soodustada oma kodanike hüvanguks majanduslikku ja sotsiaalset arengut, nii et riik jätkaks teekonda Euroopa Liidu liikmelisuse suunas; |
| --- | --- |

27.

tunnustab edu, mida Albaania on saavutanud pärast viimast arenguaruannet, seda eelkõige seoses isikutunnistuste väljastamise ning valimiste õigus- ja haldusraamistiku parendustega, mis väljendus selgelt hiljutistel parlamendivalimistel; nõuab tungivalt, et opositsioon lõpetaks parlamendi boikoteerimise, ning kutsub opositsiooni üles täitma oma valijate esindamise kohustust; kutsub valitsust ja opositsiooni üles otsima parlamendis ühist alust edasiliikumiseks pärast viimaseid valimisi; märgib, et Albaania on esitanud liidu liikmeks astumise avalduse ning et nõukogu on võtnud vastu otsuse paluda komisjonil koostada arvamus Albaania taotluse kohta; julgustab Albaaniat jätkama jõupingutusi reformide alal, et soodustada oma kodanike hüvanguks majanduslikku ja sotsiaalset arengut, nii et riik jätkaks teekonda Euroopa Liidu liikmelisuse suunas;

| 28. | tervitab Islandi ühinemistaotlust ning loodab, et komisjon koostab selle taotluse kohta varsti arvamuse ja soovituse ning – arvestades riigi pikaaegset demokraatiat ning kõrget vastavuse taset ühenduse õigustikuga – Island saab kandidaatriigi staatuse lähemas tulevikus; on siiski seisukohal, et see, kuidas Island on täitnud talle Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga pandud kohustusi, peaks olema komisjoni hinnangus kesksel kohal; kordab oma üleskutset komisjonile avada delegatsiooni büroo Reykjavikis juba 2010. aasta esimeses pooles; |
| --- | --- |

28.

tervitab Islandi ühinemistaotlust ning loodab, et komisjon koostab selle taotluse kohta varsti arvamuse ja soovituse ning – arvestades riigi pikaaegset demokraatiat ning kõrget vastavuse taset ühenduse õigustikuga – Island saab kandidaatriigi staatuse lähemas tulevikus; on siiski seisukohal, et see, kuidas Island on täitnud talle Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga pandud kohustusi, peaks olema komisjoni hinnangus kesksel kohal; kordab oma üleskutset komisjonile avada delegatsiooni büroo Reykjavikis juba 2010. aasta esimeses pooles;

| 29. | palub, et komisjon ja nõukogu töötaksid laienemispiirkonnas asuvate uute ELi delegatsioonide jaoks välja toimiva ja sidusa mudeli, mis säilitab ELi tegevuse ühtsuse pärast Euroopa Liidu välisteenistuse loomist, eelkõige kui laienemispoliitika jääb väljapoole välisteenistuse tegevusvaldkonda; |
| --- | --- |

29.

palub, et komisjon ja nõukogu töötaksid laienemispiirkonnas asuvate uute ELi delegatsioonide jaoks välja toimiva ja sidusa mudeli, mis säilitab ELi tegevuse ühtsuse pärast Euroopa Liidu välisteenistuse loomist, eelkõige kui laienemispoliitika jääb väljapoole välisteenistuse tegevusvaldkonda;

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja asjaomaste riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja asjaomaste riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 291 E 30.11.2006, lk 402.

(2)  ELT C 317 E 23.12.2006, lk 480.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0363.

(4)  Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1244/1999.

(5)  22 liikmesriiki on Kosovot tunnustanud ning viis liikmesriiki ei ole.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/53

---

Neljapäev, 26. november 2009Naistevastase vägivalla kaotamine

P7_TA(2009)0098

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon naistevastase vägivalla kaotamise kohta

2010/C 285 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ÜRO inimõiguste, eelkõige naiste õiguste alaseid õigusakte, nagu ÜRO põhikiri, inimõiguste ülddeklaratsioon, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvaheline pakt, inimkaubanduse ja kupeldamise keelustamise konventsioon, konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivne protokoll ning piinamise ja muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastane konventsioon;

võttes arvesse teisi naistevastase vägivalla alaseid ÜRO dokumente, nagu 25. juuni 1993. aasta Viini deklaratsioon ja tegevuskava, mis võeti vastu inimõiguste maailmakonverentsil (A/CONF. 157/23), 20. detsembri 1993. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (A/RES/48/104), ÜRO Peaassamblee 12. detsembri 1997. aasta resolutsioon kuritegude ennetamiseks ja naistevastase vägivalla likvideerimiseks võetavate kriminaalõiguse meetmete kohta (A/RES/52/86), 18. detsembri 2002. aasta resolutsioon au nimel naiste suhtes toime pandud kuritegude likvideerimise suunas tegutsemise kohta (A/RES/57/179) ja22. detsembri 2003. aasta resolutsioon naistevastase koduvägivalla likvideerimise kohta (A/RES/58/147), ÜRO inimõiguste ülemvoliniku eriraportööride aruanded naistevastase vägivalla kohta ja naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee soovitus nr 19 (11. istungjärk, 1992);

võttes arvesse Pekingis 15. septembril 1995. aastal neljandal ülemaailmsel naistekonverentsil vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning oma 18. mai 2000. aasta resolutsiooni Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmete kohta (1) ja 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking+10) (2);

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 6. juuli 2006. aasta aruannet naistevastase vägivalla kõigi vormide kohta (A/61/122/Add.1.);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

võttes arvesse ÜRO 19. detsembri 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamiseks tehtavate jõupingutuste tugevdamise kohta (A/RES/61/143);

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee 23. aprilli 2003. aasta resolutsiooni 2003/45 naistevastase vägivalla kaotamise kohta (E/CN.4/RES/2003/45);

võttes arvesse Parlamentidevahelise Liidu 114. assambleel 12. mail 2006 vastu võetud resolutsiooni parlamentide rolli kohta naistevastase vägivallaga võitlemisel;

võttes arvesse oma 16. septembri 1997. aasta resolutsiooni vajaduse kohta käivitada üleeuroopaline kampaania naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamiseks (3);

võttes arvesse oma 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivallaga võitlemise praeguse olukorra ja kavandatavate meetmete kohta (4);

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni naiste mõrvade (feminitsiidide) kohta Mehhikos ja Kesk-Ameerikas ning Euroopa Liidu rolli kohta selle nähtuse vastases võitluses (5);

võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise vastase võitluse kohta Euroopa Liidus (6);

võttes arvesse 1. oktoobril 2009 nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta (O-0096/2009 – B7-0220/2009 ning O-0097/2009 – B7-0221/2009);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ÜRO Pekingi tegevusplatvormis määratleti naistevastane vägivald kui igasugune soopõhine vägivallaakt, mille tulemuseks on või võivad olla naiste füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahjustamine võineile selliste kannatuste tekitamine, sh nimetatud vägivallaaktidega ähvardamine, vabaduse omavoliline piiramine või sundus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO Pekingi tegevusplatvormis määratleti naistevastane vägivald kui igasugune soopõhine vägivallaakt, mille tulemuseks on või võivad olla naiste füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahjustamine võineile selliste kannatuste tekitamine, sh nimetatud vägivallaaktidega ähvardamine, vabaduse omavoliline piiramine või sundus;

| B. | arvestades, et ÜRO Pekingi tegevusplatvormis märgiti, et naistevastases vägivallas väljenduvad naiste ja meeste ajalooliselt ebavõrdsed võimusuhted, mis on viinud meessoo domineerimiseni naissoo üle ja naissoo diskrimineerimiseni meeste poolt ning takistanud naiste täielikku arengut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Pekingi tegevusplatvormis märgiti, et naistevastases vägivallas väljenduvad naiste ja meeste ajalooliselt ebavõrdsed võimusuhted, mis on viinud meessoo domineerimiseni naissoo üle ja naissoo diskrimineerimiseni meeste poolt ning takistanud naiste täielikku arengut;

| C. | arvestades, et meeste vägivald naiste vastu ei ole ainult rahvatervise probleem, vaid ka naiste ja meeste vahelise ebavõrdsuse küsimus ning see on valdkond, kus EL on volitatud tegutsema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meeste vägivald naiste vastu ei ole ainult rahvatervise probleem, vaid ka naiste ja meeste vahelise ebavõrdsuse küsimus ning see on valdkond, kus EL on volitatud tegutsema;

| D. | arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi aluspõhimõte, mida on tunnustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi aluspõhimõte, mida on tunnustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| E. | arvestades, et meeste vägivald naiste vastu kujutab endast inimõiguste rikkumist ning eelkõige rikutakse õigust elule, turvalisusele, väärikusele, füüsilisele ja vaimsele puutumatusele ning seksuaalelu ja soojätkamisega seotud valikutele ning tervisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et meeste vägivald naiste vastu kujutab endast inimõiguste rikkumist ning eelkõige rikutakse õigust elule, turvalisusele, väärikusele, füüsilisele ja vaimsele puutumatusele ning seksuaalelu ja soojätkamisega seotud valikutele ning tervisele;

| F. | arvestades, et meeste vägivald naiste vastu takistab naiste osalemist ühiskondlikus tegevuses, poliitilises ja avalikus elus ja tööturul ning võib tuua kaasa naiste marginaliseerumise ja vaesumise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et meeste vägivald naiste vastu takistab naiste osalemist ühiskondlikus tegevuses, poliitilises ja avalikus elus ja tööturul ning võib tuua kaasa naiste marginaliseerumise ja vaesumise;

| G. | arvestades, et äärmuslikel juhtumitel võib naistevastane vägivald kaasa tuua nende mõrvamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et äärmuslikel juhtumitel võib naistevastane vägivald kaasa tuua nende mõrvamise;

| H. | arvestades, et naistevastane vägivald käib käsikäes lastevastase vägivallaga ning mõjutab laste psüühilist heaolu ja nende elu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naistevastane vägivald käib käsikäes lastevastase vägivallaga ning mõjutab laste psüühilist heaolu ja nende elu;

| I. | arvestades, et vägivald naiste kui emade vastu mõjutab otseselt ja kaudselt laste emotsionaalset ja vaimset tervist, avaldades sellele pikaajalist kahjustavat mõju, ning sellest võib tekkida vägivalla- ja kuritarvituste ahel, mis kandub ühest põlvkonnast teise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vägivald naiste kui emade vastu mõjutab otseselt ja kaudselt laste emotsionaalset ja vaimset tervist, avaldades sellele pikaajalist kahjustavat mõju, ning sellest võib tekkida vägivalla- ja kuritarvituste ahel, mis kandub ühest põlvkonnast teise;

| J. | arvestades, et meeste vägivald naiste vastu on struktuuriline ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ning maailmas; see on nähtus, mis puudutab selle ohvreid ja toimepanijaid sõltumata nende east, haridusest, sissetulekust või ühiskondlikust positsioonist ning on seotud võimu ebavõrdse jagunemisega naiste ja meeste vahel meie ühiskonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et meeste vägivald naiste vastu on struktuuriline ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ning maailmas; see on nähtus, mis puudutab selle ohvreid ja toimepanijaid sõltumata nende east, haridusest, sissetulekust või ühiskondlikust positsioonist ning on seotud võimu ebavõrdse jagunemisega naiste ja meeste vahel meie ühiskonnas;

| K. | arvestades, et naiste vastu toime pandud vägivalla liigid on eri kultuurides ja traditsioonides erinevad, ning arvestades, et naiste suguelundite moonutamine, niinimetatud aukuriteod ja sundabielud on tegelikkus ka ELis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et naiste vastu toime pandud vägivalla liigid on eri kultuurides ja traditsioonides erinevad, ning arvestades, et naiste suguelundite moonutamine, niinimetatud aukuriteod ja sundabielud on tegelikkus ka ELis;

| L. | arvestades et sõjaolukord, relvastatud konfliktid, konfliktijärgsed ülesehitustööd ning majandus-, sotsiaal- ja/või finantskriisid suurendavad naiste individuaalset ja kollektiivset haavatavust nende vastu suunatud meeste vägivalla suhtes ning nimetatud tegureid ei tohiks võtta ettekäändena meestepoolse vägivalla talumiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades et sõjaolukord, relvastatud konfliktid, konfliktijärgsed ülesehitustööd ning majandus-, sotsiaal- ja/või finantskriisid suurendavad naiste individuaalset ja kollektiivset haavatavust nende vastu suunatud meeste vägivalla suhtes ning nimetatud tegureid ei tohiks võtta ettekäändena meestepoolse vägivalla talumiseks;

| M. | arvestades, et naistega kauplemine seksuaalse ärakasutamise või muul eesmärgil on naiste inimõiguste raske rikkumine, mis ohustab nii selle konkreetseid ohvreid kui ka ühiskonda tervikuna; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naistega kauplemine seksuaalse ärakasutamise või muul eesmärgil on naiste inimõiguste raske rikkumine, mis ohustab nii selle konkreetseid ohvreid kui ka ühiskonda tervikuna;

| N. | arvestades, et prostitutsiooni lubamine Euroopas toob kaasa ulatuslikuma Euroopa-suunalise naistega kaubitsemise seksuaalsetel eesmärkidel ning seksiturismi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et prostitutsiooni lubamine Euroopas toob kaasa ulatuslikuma Euroopa-suunalise naistega kaubitsemise seksuaalsetel eesmärkidel ning seksiturismi;

| O. | arvestades, et ei ole olemas korrapäraseid ja võrreldavaid andmekogusid eri liiki naistevastase vägivalla kohta ELis, mistõttu on raske selle nähtuse tegelikku ulatust hinnata ning sellele probleemile asjakohaseid lahendusi leida; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ei ole olemas korrapäraseid ja võrreldavaid andmekogusid eri liiki naistevastase vägivalla kohta ELis, mistõttu on raske selle nähtuse tegelikku ulatust hinnata ning sellele probleemile asjakohaseid lahendusi leida;

| P. | arvestades, et soopõhise vägivalla ohvriks langenud naiste arv on murettekitav; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et soopõhise vägivalla ohvriks langenud naiste arv on murettekitav;

| Q. | arvestades, et naiste sageli moonutatud tarbijalik kujutamine meedias on vastuolus inimväärikuse austamisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naiste sageli moonutatud tarbijalik kujutamine meedias on vastuolus inimväärikuse austamisega;

| R. | arvestades, et majandusliku sõltuvuse (mis on naiste puhul sage) kõrval peituvad olulised tegurid, mille tõttu naistest ohvrid vägivallast ei teata, ühiskonna kultuuris ja arvamuses, et naistevastane vägivald on eraasi või et naised ise on sageli sellises vägivallas süüdi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et majandusliku sõltuvuse (mis on naiste puhul sage) kõrval peituvad olulised tegurid, mille tõttu naistest ohvrid vägivallast ei teata, ühiskonna kultuuris ja arvamuses, et naistevastane vägivald on eraasi või et naised ise on sageli sellises vägivallas süüdi;

| S. | arvestades, et sageli ei anna naised nende vastu suunatud meeste vägivallast teada mitmesugustel keerulistel psühholoogilistel, rahalistel, sotsiaalsetel ja kultuurilistel põhjustel ja mõnikord seepärast, et neil puudub usaldus politsei, kohtusüsteemi ning sotsiaalabi- ja tervishoiuteenistuste vastu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sageli ei anna naised nende vastu suunatud meeste vägivallast teada mitmesugustel keerulistel psühholoogilistel, rahalistel, sotsiaalsetel ja kultuurilistel põhjustel ja mõnikord seepärast, et neil puudub usaldus politsei, kohtusüsteemi ning sotsiaalabi- ja tervishoiuteenistuste vastu;

| T. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamise Euroopa aasta väljakuulutamist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud naistevastase vägivalla kõigi vormide kaotamise Euroopa aasta väljakuulutamist;

| U. | arvestades, et ÜRO kuulutas 25. novembri rahvusvaheliseks naistevastase vägivalla kaotamise päevaks, ja arvestades, et 2009. aasta detsembris korraldatakse Euroopa Parlamendis rahvusvaheline seminar, mis on pühendatud võitlusele naistevastase vägivalla vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ÜRO kuulutas 25. novembri rahvusvaheliseks naistevastase vägivalla kaotamise päevaks, ja arvestades, et 2009. aasta detsembris korraldatakse Euroopa Parlamendis rahvusvaheline seminar, mis on pühendatud võitlusele naistevastase vägivalla vastu;

| V. | arvestades tungivat vajadust kõikehõlmava õigusakti kehtestamise järele, et võidelda naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas naistega kaubitsemise vastu Euroopas, |
| --- | --- |

V.

arvestades tungivat vajadust kõikehõlmava õigusakti kehtestamise järele, et võidelda naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas naistega kaubitsemise vastu Euroopas,

| 1. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täiustaksid naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemist puudutavaid riiklikke seadusi ja tegevuspõhimõtteid, eeskätt töötades välja sellised terviklikud riiklikud tegevuskavad võitluseks naistevastase vägivalla vastu, mis põhinevad analüüsil, kuidas naistevastane vägivald mõjutab soolist võrdõiguslikkust, ja rahvusvahelistest lepingutest tulenevatel liikmesriikide kohustustel kaotada kõik naiste ebavõrdse kohtlemise vormid, ning hõlmavad konkreetseid meetmeid meestepoolse vägivalla ärahoidmiseks, ohvrite kaitsmiseks ja vägivallategude toimepanijate kohtu alla andmiseks; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täiustaksid naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemist puudutavaid riiklikke seadusi ja tegevuspõhimõtteid, eeskätt töötades välja sellised terviklikud riiklikud tegevuskavad võitluseks naistevastase vägivalla vastu, mis põhinevad analüüsil, kuidas naistevastane vägivald mõjutab soolist võrdõiguslikkust, ja rahvusvahelistest lepingutest tulenevatel liikmesriikide kohustustel kaotada kõik naiste ebavõrdse kohtlemise vormid, ning hõlmavad konkreetseid meetmeid meestepoolse vägivalla ärahoidmiseks, ohvrite kaitsmiseks ja vägivallategude toimepanijate kohtu alla andmiseks;

| 2. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid asjakohaste siseriiklike programmide ja rahastamiskavade kaudu vabatahtlikke ühendusi ja organisatsioone, mis pakuvad naissoost vägivallaohvritele varjupaika ja psühholoogilist tuge, eelkõige selleks, et aidata sellistel naistel pöörduda tagasi tööturule ja saada seeläbi täielikult tagasi inimväärikus; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid asjakohaste siseriiklike programmide ja rahastamiskavade kaudu vabatahtlikke ühendusi ja organisatsioone, mis pakuvad naissoost vägivallaohvritele varjupaika ja psühholoogilist tuge, eelkõige selleks, et aidata sellistel naistel pöörduda tagasi tööturule ja saada seeläbi täielikult tagasi inimväärikus;

| 3. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule sihtotstarbeline ning ühtne ELi poliitikakava naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks, nagu on märgitud komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” (KOM(2006)0092), lisada naistevastase vägivalla vastu võitlemise meetmed naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevasse tegevusprogrammi aastateks 2011–2016 koos konkreetsete meetmetega igasuguse vägivalla ennetamiseks, ohvrite kaitsmiseks ja vägivallategude toimepanijate kohtu alla andmiseks, ning tagada, et tehakse analüüs naistevastase meeste vägivalla mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele kõigis poliitikavaldkondades ja et ELi institutsioonid ning liikmesriigid töötavad välja kooskõlastatud, siduva ja ühtse lahenduse vägivalla kaotamiseks; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule sihtotstarbeline ning ühtne ELi poliitikakava naistevastase vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks, nagu on märgitud komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” (KOM(2006)0092), lisada naistevastase vägivalla vastu võitlemise meetmed naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevasse tegevusprogrammi aastateks 2011–2016 koos konkreetsete meetmetega igasuguse vägivalla ennetamiseks, ohvrite kaitsmiseks ja vägivallategude toimepanijate kohtu alla andmiseks, ning tagada, et tehakse analüüs naistevastase meeste vägivalla mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele kõigis poliitikavaldkondades ja et ELi institutsioonid ning liikmesriigid töötavad välja kooskõlastatud, siduva ja ühtse lahenduse vägivalla kaotamiseks;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon uuriks võimalust võtta uusi meetmeid, mille abil võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon uuriks võimalust võtta uusi meetmeid, mille abil võidelda naiste vastu suunatud vägivallaga;

| 5. | kutsub komisjoni üles korraldama poliitiliste organite, kodanikuühiskonna ning ühiskondlike ja institutsiooniliste organisatsioonide esindajate osalusel kõrgetasemelise erikonverentsi, et toetada naistevastase vägivalla kõigi vormidega võitluseks sidusama poliitika väljatöötamist; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles korraldama poliitiliste organite, kodanikuühiskonna ning ühiskondlike ja institutsiooniliste organisatsioonide esindajate osalusel kõrgetasemelise erikonverentsi, et toetada naistevastase vägivalla kõigi vormidega võitluseks sidusama poliitika väljatöötamist;

| 6. | kutsub ELi üles tagama kõigi vägivallaohvrite, sealhulgas inimkaubanduse ohvrite õigust abile ja toetusele nende kodakondsusest sõltumatult, ning kindlustama nende naistest koduvägivalla ohvrite kaitse, kelle õiguslik seisund võib sõltuda nende partnerist; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi üles tagama kõigi vägivallaohvrite, sealhulgas inimkaubanduse ohvrite õigust abile ja toetusele nende kodakondsusest sõltumatult, ning kindlustama nende naistest koduvägivalla ohvrite kaitse, kelle õiguslik seisund võib sõltuda nende partnerist;

| 7. | kutsub ELi üles looma mehhanisme selle tagamiseks, et inimkaubanduse analüüsimine soolise võrdõiguslikkuse seisukohalt oleks osa kõigist õigusaktidest ja poliitikast, mille eesmärk on hoida ära ja võidelda inimkaubanduse vastu, ning tegelema vägivalla algpõhjustega ennetusmeetmete, näiteks sanktsioonide, hariduse ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu; |
| --- | --- |

7.

kutsub ELi üles looma mehhanisme selle tagamiseks, et inimkaubanduse analüüsimine soolise võrdõiguslikkuse seisukohalt oleks osa kõigist õigusaktidest ja poliitikast, mille eesmärk on hoida ära ja võidelda inimkaubanduse vastu, ning tegelema vägivalla algpõhjustega ennetusmeetmete, näiteks sanktsioonide, hariduse ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu;

| 8. | juhib tähelepanu, et ta ootab komisjonilt siiani soopõhist vägivalda ja naistevastast vägivalda käsitlevate õigusaktide uuringu tulemusi; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu, et ta ootab komisjonilt siiani soopõhist vägivalda ja naistevastast vägivalda käsitlevate õigusaktide uuringu tulemusi;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigi naistest vägivallaohvrite nõuetekohane juurdepääs õigusabile ja kaitsele, sõltumata nende kodakondsusest ja sellest, kuidas nad politseiasutuse teostatavas uurimises osalevad; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigi naistest vägivallaohvrite nõuetekohane juurdepääs õigusabile ja kaitsele, sõltumata nende kodakondsusest ja sellest, kuidas nad politseiasutuse teostatavas uurimises osalevad;

| 10. | nõuab nõukogult ja komisjonilt selge õigusliku aluse loomist võitluseks naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas naistega kaubitsemise vastu; |
| --- | --- |

10.

nõuab nõukogult ja komisjonilt selge õigusliku aluse loomist võitluseks naistevastase vägivalla kõigi vormide, sealhulgas naistega kaubitsemise vastu;

| 11. | kutsub komisjoni üles alustama sellise ülddirektiivi ettepaneku koostamist, mis käsitleb meetmeid naistevastase vägivalla kõigi vormide ärahoidmiseks ja sellise vägivalla vastaseks võitluseks; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles alustama sellise ülddirektiivi ettepaneku koostamist, mis käsitleb meetmeid naistevastase vägivalla kõigi vormide ärahoidmiseks ja sellise vägivalla vastaseks võitluseks;

| 12. | palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid meetmeid naistevastase vägivalla põhjustega võitlemiseks, eelkõige ennetusmeetmete ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu naistevastase vägivalla eri vormide kohta; |
| --- | --- |

12.

palub, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid meetmeid naistevastase vägivalla põhjustega võitlemiseks, eelkõige ennetusmeetmete ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate kaudu naistevastase vägivalla eri vormide kohta;

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel alustada kooskõlastatud tegevust, mis hõlmab koduvägivalda käsitlevaid üldsuse teadlikkuse tõstmise ja teavitamise kampaaniaid ning strateegiaid ühiskonnas valitsevate naise sotsiaalsete stereotüüpide muutmiseks hariduse ja meedia abil, ning edendada heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja liikmesriikidel alustada kooskõlastatud tegevust, mis hõlmab koduvägivalda käsitlevaid üldsuse teadlikkuse tõstmise ja teavitamise kampaaniaid ning strateegiaid ühiskonnas valitsevate naise sotsiaalsete stereotüüpide muutmiseks hariduse ja meedia abil, ning edendada heade tavade vahetust;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema naistevastase vägivalla ja inimõiguste rikkumise soolise mõõtmega rahvusvahelisel tasandil, eelkõige kehtivate ja läbirääkimiste käigus olevate kahepoolsete assotsieerimis- ja rahvusvaheliste kaubanduslepingute raames; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema naistevastase vägivalla ja inimõiguste rikkumise soolise mõõtmega rahvusvahelisel tasandil, eelkõige kehtivate ja läbirääkimiste käigus olevate kahepoolsete assotsieerimis- ja rahvusvaheliste kaubanduslepingute raames;

| 15. | mõistab sellega seoses hukka otstarbeka soolise mõõtme puudumise säästvuse mõju hinnangutes, mille teostamine on enne selliste lepingute sõlmimist kohustuslik, rääkimata seksuaalse vägivalla küsimuse tunnistamisest, ja soolise mõju hindamise vahendite puudumise, ning kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepaneku selle probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

15.

mõistab sellega seoses hukka otstarbeka soolise mõõtme puudumise säästvuse mõju hinnangutes, mille teostamine on enne selliste lepingute sõlmimist kohustuslik, rääkimata seksuaalse vägivalla küsimuse tunnistamisest, ja soolise mõju hindamise vahendite puudumise, ning kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepaneku selle probleemi lahendamiseks;

| 16. | palub liikmesriikidel võtta nõuetekohaselt arvesse eritingimusi seoses teatud naiste rühmadega, kes on vägivalla suhtes eriti haavatavad, nagu vähemustesse kuuluvad naised, sisserändajatest naised, pagulased, eraldatud või maapiirkondades vaesuses elavad naised, vahi all viibivad või institutsionaliseeritud naised, tüdrukud, homoseksuaalsed naised, puudega naised ja eakad naised; |
| --- | --- |

16.

palub liikmesriikidel võtta nõuetekohaselt arvesse eritingimusi seoses teatud naiste rühmadega, kes on vägivalla suhtes eriti haavatavad, nagu vähemustesse kuuluvad naised, sisserändajatest naised, pagulased, eraldatud või maapiirkondades vaesuses elavad naised, vahi all viibivad või institutsionaliseeritud naised, tüdrukud, homoseksuaalsed naised, puudega naised ja eakad naised;

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid meetmeid soopõhise vägivalla ärahoidmiseks noorte hulgas, tagades sihipärased hariduskampaaniad ja parema koostöö sidusrühmade ja sellest nähtusest mõjutatud eri ringkondade (perekonnad, kool, avalik ruum ja meedia) vahel; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid meetmeid soopõhise vägivalla ärahoidmiseks noorte hulgas, tagades sihipärased hariduskampaaniad ja parema koostöö sidusrühmade ja sellest nähtusest mõjutatud eri ringkondade (perekonnad, kool, avalik ruum ja meedia) vahel;

| 18. | kutsub komisjoni ühtlasi üles tegelema naistevastase vägivalla rahvusvahelise mõõtmega ettevõtjate sotsiaalse vastutusega seotud tegevuses, eelkõige seoses eksportkauba tootmise eritsoonides töötavate Euroopa ettevõtjatega; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ühtlasi üles tegelema naistevastase vägivalla rahvusvahelise mõõtmega ettevõtjate sotsiaalse vastutusega seotud tegevuses, eelkõige seoses eksportkauba tootmise eritsoonides töötavate Euroopa ettevõtjatega;

| 19. | rõhutab, kui tähtis on anda nõuetekohast koolitust kõigile, kes töötavad meeste vägivalla ohvriks langenud naistega, sealhulgas kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste esindajatele ning eelkõige politseinikele, kohtu-, sotsiaal-, tervishoiu- ja õigusteenistuste töötajatele, tööturuameti töötajatele, tööandjatele ning ametiühingute esindajatele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtis on anda nõuetekohast koolitust kõigile, kes töötavad meeste vägivalla ohvriks langenud naistega, sealhulgas kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste esindajatele ning eelkõige politseinikele, kohtu-, sotsiaal-, tervishoiu- ja õigusteenistuste töötajatele, tööturuameti töötajatele, tööandjatele ning ametiühingute esindajatele;

| 20. | nõuab selliste mehhanismide loomist, mis lihtsustaksid soopõhise vägivalla või inimkaubitsejate võrgustike naissoost ohvrite juurdepääsu tasuta õigusabile, mis võimaldaks neil panna maksma oma õigused kõikjal ELis; rõhutab vajadust parandada koostööd õigusvaldkonna töötajate vahel, suurendada heade tavade vahetust võitluses ebavõrdse kohtlemise ning soopõhise vägivalla vastu ja leida võimalusi takistuste kõrvaldamiseks muude liikmesriikide selliste õigusaktide tunnustamisel, mis hõlmavad süüdimõistmisi soopõhises vägivallas ja vägivaldsetele meestele kehtestatud lähenemiskeelde; |
| --- | --- |

20.

nõuab selliste mehhanismide loomist, mis lihtsustaksid soopõhise vägivalla või inimkaubitsejate võrgustike naissoost ohvrite juurdepääsu tasuta õigusabile, mis võimaldaks neil panna maksma oma õigused kõikjal ELis; rõhutab vajadust parandada koostööd õigusvaldkonna töötajate vahel, suurendada heade tavade vahetust võitluses ebavõrdse kohtlemise ning soopõhise vägivalla vastu ja leida võimalusi takistuste kõrvaldamiseks muude liikmesriikide selliste õigusaktide tunnustamisel, mis hõlmavad süüdimõistmisi soopõhises vägivallas ja vägivaldsetele meestele kehtestatud lähenemiskeelde;

| 21. | tunneb heameelt asjaolu üle, et mõnes liikmesriigis on loodud kohtud naistevastase vägivalla juhtumite käsitlemiseks, ja kutsub kõiki liikmesriike üles seda algatust edasi arendama; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt asjaolu üle, et mõnes liikmesriigis on loodud kohtud naistevastase vägivalla juhtumite käsitlemiseks, ja kutsub kõiki liikmesriike üles seda algatust edasi arendama;

| 22. | nõuab, et soopõhist vägivalda käsitlevad dokumendid oleksid Euroopa karistusregistrite infosüsteemis (ECRIS) kesksel kohal; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et soopõhist vägivalda käsitlevad dokumendid oleksid Euroopa karistusregistrite infosüsteemis (ECRIS) kesksel kohal;

| 23. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid tihedas koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga ühtse süsteemi statistika kogumiseks naistevastase vägivalla, eelkõige vähemuste vastu toime pandud vägivalla kohta, mis sisaldaks andmeid pere- või lähisuhetes kasutatud vägivalla käigus toime pandud tapmiste kohta, et oleks võimalik saada võrreldavaid andmeid naistevastase vägivalla kohta kogu ELi territooriumil; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid tihedas koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga ühtse süsteemi statistika kogumiseks naistevastase vägivalla, eelkõige vähemuste vastu toime pandud vägivalla kohta, mis sisaldaks andmeid pere- või lähisuhetes kasutatud vägivalla käigus toime pandud tapmiste kohta, et oleks võimalik saada võrreldavaid andmeid naistevastase vägivalla kohta kogu ELi territooriumil;

| 24. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid ka abielusuhtes ja mitteametlikus lähisuhtes ilmneva ja/või meessoost sugulase poolt tarvitatud seksuaalse vägivalla ning vägistamise kuriteoks juhul, kui ohver ei andnud oma nõusolekut, ja tagaksid selliste kuritegude sooritajate automaatse kohtuliku uurimise alla andmise, samuti lükkaksid tagasi kõik väited viidetega kultuuri, traditsioonide või usuga seonduvatele kommetele ja tavadele kui leevendavale asjaolule naistevastase vägivalla juhtumite, nn aukuritegude ja naiste suguelundite moonutamise puhul; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid ka abielusuhtes ja mitteametlikus lähisuhtes ilmneva ja/või meessoost sugulase poolt tarvitatud seksuaalse vägivalla ning vägistamise kuriteoks juhul, kui ohver ei andnud oma nõusolekut, ja tagaksid selliste kuritegude sooritajate automaatse kohtuliku uurimise alla andmise, samuti lükkaksid tagasi kõik väited viidetega kultuuri, traditsioonide või usuga seonduvatele kommetele ja tavadele kui leevendavale asjaolule naistevastase vägivalla juhtumite, nn aukuritegude ja naiste suguelundite moonutamise puhul;

| 25. | märgib, et mõned liikmesriigid on astunud poliitilisi samme, et tunnistada seksuaalne vägivald partnerite vahel ja eelkõige abielusisene vägivald kuriteoks; kutsub liikmesriike üles uurima sellise poliitika tulemusi eesmärgiga ergutada üleeuroopalist heade tavade vahetust; |
| --- | --- |

25.

märgib, et mõned liikmesriigid on astunud poliitilisi samme, et tunnistada seksuaalne vägivald partnerite vahel ja eelkõige abielusisene vägivald kuriteoks; kutsub liikmesriike üles uurima sellise poliitika tulemusi eesmärgiga ergutada üleeuroopalist heade tavade vahetust;

| 26. | palub liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid naiste suguelundite moonutamise lõpetamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et ühenduses elavad sisserändajad peaksid olema teadlikud sellest, et naiste suguelundite moonutamine on tõsine rünnak naiste tervise vastu ja inimõiguste rikkumine; palub liikmesriikidel kas rakendada naiste suguelundite moonutamist käsitlevaid erisätteid või võtta vastu vastavad õigusaktid ja anda kohtu alla kõik isikud, kes naiste suguelundite moonutamist teostavad; |
| --- | --- |

26.

palub liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid naiste suguelundite moonutamise lõpetamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et ühenduses elavad sisserändajad peaksid olema teadlikud sellest, et naiste suguelundite moonutamine on tõsine rünnak naiste tervise vastu ja inimõiguste rikkumine; palub liikmesriikidel kas rakendada naiste suguelundite moonutamist käsitlevaid erisätteid või võtta vastu vastavad õigusaktid ja anda kohtu alla kõik isikud, kes naiste suguelundite moonutamist teostavad;

| 27. | kutsub ELi üles tagama kõigile meeste poolt naiste vastu tarvitatava vägivalla ohvritele õigus abile ja toetusele; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi üles tagama kõigile meeste poolt naiste vastu tarvitatava vägivalla ohvritele õigus abile ja toetusele;

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid viivitamatult romi naiste vastu suunatud äärmuslikke inimõiguste rikkumise juhtumeid, karistaksid rikkumiste toimepanijaid ja tagaksid sundsteriliseerimise ohvritele asjakohase hüvitise; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid uuriksid viivitamatult romi naiste vastu suunatud äärmuslikke inimõiguste rikkumise juhtumeid, karistaksid rikkumiste toimepanijaid ja tagaksid sundsteriliseerimise ohvritele asjakohase hüvitise;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  EÜT C 59, 23.2.2001, lk 258.

(2)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.

(3)  ELT C 304, 6.10.1997, lk 55.

(4)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 66.

(5)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 140.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0161.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/59

---

Neljapäev, 26. november 2009Poliitilise lahenduse kohta võitluses piraatlusjuhtumitega Somaalia ranniku lähedal

P7_TA(2009)0099

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Somaalia rannikuvetes toimuva piraatluse poliitilise lahenduse kohta

2010/C 285 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Somaalias;

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni merepiraatluse kohta (1);

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni tsiviilisikute igapäevase tapmise kohta Somaalias (2);

võttes arvesse 27. juulil 2009. aastal ja 17. novembril 2009. aastal toimunud välissuhete nõukogu kohtumiste järeldusi (vastavalt 12354/2009 ja 15914/2009);

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta otsust 2008/918/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni käivitamist Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (3), nimelt Euroopa Liidu juhitavad mereväed (EUNAVFOR) - operatsioon Atalanta;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone S/RES 1814 (2008), 1816 (2008) 1838 (2008), 1846 (2008), 1851 (2008), 1863 (2009) ja 1972 (2009);

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Kenya valitsuse vahelist kirjavahetust, mis käsitleb EUNAVFORi poolt kinnipeetavate piraatluses kahtlustatavate isikute ning EUNAVFORi valduses olevate kinnipeetud vahendite EUNAVFORilt Kenyale üleandmise tingimusi ja korda ning isikute kohtlemist pärast üleandmist;

võttes arvesse ELi ja Seišelli Vabariigi vahel kirjavahetuse teel 30. oktoobril 2009 sõlmitud kokkulepet, mis lubab EUNAVFORi poolt operatsioonipiirkonnas vahistatud kahtlustatavate piraatide ja relvastatud röövlite üleandmist Seišellidele;

võttes arvesse juhtpõhimõtteid, milles leppisid kokku Djibouti rahulepingu pooled 25. novembril 2008, eelkõige Somaalia ühtsuse valitsuse ja kõikidele poliitilistele jõududele avatud parlamendi loomist;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et hiljuti uuesti alanud lahingutegevus Islami Kohtute Liidu (UIC) mässuliste ning föderaalse üleminekuvalitsuse ja Aafrika Liidu (AU) Somaalia missiooni (AMISOM) vägede vahel on suurendanud ebastabiilsust ja inimkaotusi Somaalias; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hiljuti uuesti alanud lahingutegevus Islami Kohtute Liidu (UIC) mässuliste ning föderaalse üleminekuvalitsuse ja Aafrika Liidu (AU) Somaalia missiooni (AMISOM) vägede vahel on suurendanud ebastabiilsust ja inimkaotusi Somaalias;

| B. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist sõltumatust ja ühtsust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus austab Somaalia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust, poliitilist sõltumatust ja ühtsust;

| C. | arvestades, et Somaalias ei ole olnud toimivat valitsust alates Siad Barre režiimi kukutamisest 1991. aastal, ja arvestades, et sellest ajast alates on poliitilist olukorda valitsenud anarhia, mida iseloomustab klannidevaheline võitlus ja bandiitlus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Somaalias ei ole olnud toimivat valitsust alates Siad Barre režiimi kukutamisest 1991. aastal, ja arvestades, et sellest ajast alates on poliitilist olukorda valitsenud anarhia, mida iseloomustab klannidevaheline võitlus ja bandiitlus;

| D. | arvestades, et julgeolekuolukorra halvenemine Somaalia pealinnas Mogadishus on muutnud riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide jaoks võimatuks tulla toime laieneva humanitaarkatastroofiga ja reageerida hädaolukordadele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et julgeolekuolukorra halvenemine Somaalia pealinnas Mogadishus on muutnud riiklike ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide jaoks võimatuks tulla toime laieneva humanitaarkatastroofiga ja reageerida hädaolukordadele;

| E. | arvestades, et Somaalias jätkuvad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdased rikkumised – nagu piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamised, kohtuvälised hukkamised, omavolilised kinnipidamised ning rünnakud tsiviilisikute, ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja tsiviilinfrastruktuuri vastu –, mida panevad toime kõik konfliktipooled; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Somaalias jätkuvad inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse laialdased rikkumised – nagu piinamine ja muu väärkohtlemine, vägistamised, kohtuvälised hukkamised, omavolilised kinnipidamised ning rünnakud tsiviilisikute, ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja tsiviilinfrastruktuuri vastu –, mida panevad toime kõik konfliktipooled;

| F. | arvestades muret pikaajalise kodusõja pärast Somaalias ning selle mõjude pärast rahu- ja lepitusprotsessile riigis, samuti Aafrika Sarve julgeoleku ja stabiilsuse pärast tervikuna; |
| --- | --- |

F.

arvestades muret pikaajalise kodusõja pärast Somaalias ning selle mõjude pärast rahu- ja lepitusprotsessile riigis, samuti Aafrika Sarve julgeoleku ja stabiilsuse pärast tervikuna;

| G. | arvestades, et piraatide rünnakute sihtmärgiks pole seni olnud mitte üksnes kaubalaevad, vaid ka maailma toiduabi programmi laevad, kalalaevad ja reisilaevad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et piraatide rünnakute sihtmärgiks pole seni olnud mitte üksnes kaubalaevad, vaid ka maailma toiduabi programmi laevad, kalalaevad ja reisilaevad;

| H. | arvestades, et selline piraatlus tuleneb osalt Somaalias valitsevast vägivallast ja poliitilisest ebastabiilsusest, suurendades seda ühtlasi veelgi, ja mõjutab vastavalt ülejäänud Somaali poolsaart, ning arvestades sellega kaasnevaid tagajärgi Somaalia tsiviilelanikkonnale julgeoleku ja arengu puudumise ning toiduabi ja muu humanitaarabi katkemise näol; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selline piraatlus tuleneb osalt Somaalias valitsevast vägivallast ja poliitilisest ebastabiilsusest, suurendades seda ühtlasi veelgi, ja mõjutab vastavalt ülejäänud Somaali poolsaart, ning arvestades sellega kaasnevaid tagajärgi Somaalia tsiviilelanikkonnale julgeoleku ja arengu puudumise ning toiduabi ja muu humanitaarabi katkemise näol;

| I. | arvestades, et nõukogu otsustas 8. detsembril 2008 käivitada osana ELi põhjalikust tegevusest Aafrika Sarvel ELi eespool mainitud esimese mereoperatsiooni (EUNAVFOR Atalanta) volitustega maha suruda, tõkestada ja ennetada piraatlust ja relvastatud rööve Somaalia ranniku lähistel ning anda oma panus, et kaitsta kaubalaevu ja eelkõige maailma toiduabi programmi laevu, mis viivad toiduabi ümberasustatud isikutele Somaalias; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõukogu otsustas 8. detsembril 2008 käivitada osana ELi põhjalikust tegevusest Aafrika Sarvel ELi eespool mainitud esimese mereoperatsiooni (EUNAVFOR Atalanta) volitustega maha suruda, tõkestada ja ennetada piraatlust ja relvastatud rööve Somaalia ranniku lähistel ning anda oma panus, et kaitsta kaubalaevu ja eelkõige maailma toiduabi programmi laevu, mis viivad toiduabi ümberasustatud isikutele Somaalias;

| J. | arvestades, et alates 2008. aasta detsembrist on operatsioon EUNAVFOR Atalanta olulisel määral kaitsnud maailma toiduabi programmi 50 laeva, mis on toimetanud kohale ligi 300 000 tonni toitu, millest on lõppkokkuvõttes otseselt kasu saanud 1,6 miljonit somaallast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates 2008. aasta detsembrist on operatsioon EUNAVFOR Atalanta olulisel määral kaitsnud maailma toiduabi programmi 50 laeva, mis on toimetanud kohale ligi 300 000 tonni toitu, millest on lõppkokkuvõttes otseselt kasu saanud 1,6 miljonit somaallast;

| K. | arvestades, et nõukogu otsustas eespool mainitud välissuhete nõukogu 27. juuli 2009. aasta kohtumisel muuta ELi tegevust rahu ja arengu edendamisel Somaalias aktiivsemaks, tehes tihedat koostööd kõigi asjaomaste pooltega, eriti ÜRO ja Aafrika Liiduga, ning uuris sel eesmärgil ELi võimalusi toetada rahvusvahelisi jõupingutusi, muu hulgas julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nõukogu otsustas eespool mainitud välissuhete nõukogu 27. juuli 2009. aasta kohtumisel muuta ELi tegevust rahu ja arengu edendamisel Somaalias aktiivsemaks, tehes tihedat koostööd kõigi asjaomaste pooltega, eriti ÜRO ja Aafrika Liiduga, ning uuris sel eesmärgil ELi võimalusi toetada rahvusvahelisi jõupingutusi, muu hulgas julgeoleku valdkonnas;

| L. | arvestades, et eespool mainitud välissuhete nõukogu 17. novembri 2009. aasta kohtumisel kiitis nõukogu heaks võimaliku EJKP (Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika) missiooni kriisiohjamise kontseptsiooni, et toetada 2 000 isiku väljaõpet Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse julgeolekujõududes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eespool mainitud välissuhete nõukogu 17. novembri 2009. aasta kohtumisel kiitis nõukogu heaks võimaliku EJKP (Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika) missiooni kriisiohjamise kontseptsiooni, et toetada 2 000 isiku väljaõpet Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse julgeolekujõududes;

| M. | arvestades, et piraatlusest on saanud tulus äri, sest inimeste eest nõutakse väga suurt lunaraha, ning arvestades, et tänapäeva piraadid kasutavad kavalamaid meetodeid, nad on väga hästi relvastatud, neil on selge strateegia ning nad on võimelised kiiresti taktikat muutma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et piraatlusest on saanud tulus äri, sest inimeste eest nõutakse väga suurt lunaraha, ning arvestades, et tänapäeva piraadid kasutavad kavalamaid meetodeid, nad on väga hästi relvastatud, neil on selge strateegia ning nad on võimelised kiiresti taktikat muutma;

| N. | arvestades, et pikaajaline abi rahvusvahelistelt partneritelt ei saa olla tulemuslik, kui julgeolekuolukord ei stabiliseeru; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pikaajaline abi rahvusvahelistelt partneritelt ei saa olla tulemuslik, kui julgeolekuolukord ei stabiliseeru;

| O. | arvestades, et UIC mässulised on välistanud kõik poliitilised kontaktid ja rahu sõlmimise osana Djibouti rahuprotsessist, millega luuakse raamistik püsiva poliitilise lahenduse saavutamisele Somaalias; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et UIC mässulised on välistanud kõik poliitilised kontaktid ja rahu sõlmimise osana Djibouti rahuprotsessist, millega luuakse raamistik püsiva poliitilise lahenduse saavutamisele Somaalias;

| P. | arvestades, et EUNAVFOR Atalanta operatsioonil osalevad sõjaväelased võivad oma valvataval alal vahistada, kinni pidada ja üle anda isikuid, keda kahtlustatakse piraatlusjuhtumite või relvastatud röövimise toimepanekus; arvestades, et kahtlusaluseid võib kohtulikult vastutusele võtta ka ELi liikmesriigis või Kenyas vastavalt ELiga 6. märtsil 2009 allkirjastatud kokkuleppele, mis annab Kenya ametivõimudele õiguse kohut mõista; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EUNAVFOR Atalanta operatsioonil osalevad sõjaväelased võivad oma valvataval alal vahistada, kinni pidada ja üle anda isikuid, keda kahtlustatakse piraatlusjuhtumite või relvastatud röövimise toimepanekus; arvestades, et kahtlusaluseid võib kohtulikult vastutusele võtta ka ELi liikmesriigis või Kenyas vastavalt ELiga 6. märtsil 2009 allkirjastatud kokkuleppele, mis annab Kenya ametivõimudele õiguse kohut mõista;

| Q. | arvestades, et vastavalt ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) aruandele on Somaalia rannikule ladustatud ebaseadusliku veo käigus suur hulk lekkivaid toksilisi jäätmeid, ilma et oleks mingitki tähelepanu pööratud kohaliku elanikkonna tervisele ja keskkonnakaitsele, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vastavalt ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) aruandele on Somaalia rannikule ladustatud ebaseadusliku veo käigus suur hulk lekkivaid toksilisi jäätmeid, ilma et oleks mingitki tähelepanu pööratud kohaliku elanikkonna tervisele ja keskkonnakaitsele,

| 1. | mõistab sügavalt hukka Somaalia konflikti kõigi osapoolte poolt toime pandud rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste tõsised rikkumised; nõuab vaenutegevuse kohest lõpetamist ja palub kõigil relvarühmitustel tungivalt relvadest loobuda ning liituda föderaalse üleminekuvalitsusega peetava tõeliselt laiapõhjalise dialoogiga; nõuab, et kõik sõdivad pooled hoiduksid valimatutest rünnakutest tsiviilelanike vastu, ja nõuab sõltumatu komisjoni loomist sõjakuritegude ja inimõiguste rikkumiste uurimiseks; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka Somaalia konflikti kõigi osapoolte poolt toime pandud rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste tõsised rikkumised; nõuab vaenutegevuse kohest lõpetamist ja palub kõigil relvarühmitustel tungivalt relvadest loobuda ning liituda föderaalse üleminekuvalitsusega peetava tõeliselt laiapõhjalise dialoogiga; nõuab, et kõik sõdivad pooled hoiduksid valimatutest rünnakutest tsiviilelanike vastu, ja nõuab sõltumatu komisjoni loomist sõjakuritegude ja inimõiguste rikkumiste uurimiseks;

| 2. | kinnitab taas oma toetust president Sheikh Sharif Sheikh Ahmedi juhitavale föderaalsele üleminekuvalitsusele ning presidendi võetud kohustusele austada Djibouti rahukokkuleppes kehtestatud põhimõtteid, sh leppimise vaimu ja kõiki osapooli hõlmava poliitilise protsessi otsimist; mõistab hukka föderaalse üleminekuvalitsuse ning ÜRO ja valitsusväliste organisatsioonide vastu suunatud relvastatud rünnakud; |
| --- | --- |

2.

kinnitab taas oma toetust president Sheikh Sharif Sheikh Ahmedi juhitavale föderaalsele üleminekuvalitsusele ning presidendi võetud kohustusele austada Djibouti rahukokkuleppes kehtestatud põhimõtteid, sh leppimise vaimu ja kõiki osapooli hõlmava poliitilise protsessi otsimist; mõistab hukka föderaalse üleminekuvalitsuse ning ÜRO ja valitsusväliste organisatsioonide vastu suunatud relvastatud rünnakud;

| 3. | tuletab meelde, et rahvusvaheline üldsus ja kõik praeguse konflikti osapooled vastutavad selle eest, et kaitsta tsiviilisikuid, lubada abi kohaletoimetamist ja austada humanitaarpiirkonda ning humanitaartöötajate ohutust; nõuab seetõttu, et viivitamatult loodaks tingimused kohaseks reageerimiseks humanitaarkatastroofile Somaalias; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et rahvusvaheline üldsus ja kõik praeguse konflikti osapooled vastutavad selle eest, et kaitsta tsiviilisikuid, lubada abi kohaletoimetamist ja austada humanitaarpiirkonda ning humanitaartöötajate ohutust; nõuab seetõttu, et viivitamatult loodaks tingimused kohaseks reageerimiseks humanitaarkatastroofile Somaalias;

| 4. | märgib suure rahuloluga, et operatsioon EUNAVFOR Atalanta aitab jätkuvalt edukalt kaasa meresõiduturvalisuse tagamisele Somaalia ranniku lähedal, kaitstes maailma toiduabi programmi laevu, mis viivad abi Somaaliasse, laevu, mis toimetavad olulisi veoseid Aafrika Liidu rahutagamisoperatsioonile Somaalias, ning muid kaitset vajavaid laevu; palub nõukogul pikendada operatsiooni veel üheks aastaks pärast praeguse mandaadi lõppemist 12. detsembril 2009; väljendab toetust tegevuspiirkonna võimalikule laiendamisele lõuna suunas piraatide tegevusest tulenevalt, kuid rõhutab, et selline laiendamine ei tohiks mõjutada missiooni peamist eesmärki – maailma toiduabi programmi konvoide ja muude kaitset vajavate laevade, nt kauba- ja kalalaevade kaitsmist; |
| --- | --- |

4.

märgib suure rahuloluga, et operatsioon EUNAVFOR Atalanta aitab jätkuvalt edukalt kaasa meresõiduturvalisuse tagamisele Somaalia ranniku lähedal, kaitstes maailma toiduabi programmi laevu, mis viivad abi Somaaliasse, laevu, mis toimetavad olulisi veoseid Aafrika Liidu rahutagamisoperatsioonile Somaalias, ning muid kaitset vajavaid laevu; palub nõukogul pikendada operatsiooni veel üheks aastaks pärast praeguse mandaadi lõppemist 12. detsembril 2009; väljendab toetust tegevuspiirkonna võimalikule laiendamisele lõuna suunas piraatide tegevusest tulenevalt, kuid rõhutab, et selline laiendamine ei tohiks mõjutada missiooni peamist eesmärki – maailma toiduabi programmi konvoide ja muude kaitset vajavate laevade, nt kauba- ja kalalaevade kaitsmist;

| 5. | rõhutab, et piraatlus avamerel ohustab tõsiselt julgeolekut ja avaldab tugevat mõju toiduabi osutamisele juba niigi kriitilises humanitaarolukorras; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et piraatlus avamerel ohustab tõsiselt julgeolekut ja avaldab tugevat mõju toiduabi osutamisele juba niigi kriitilises humanitaarolukorras;

| 6. | rõhutab, et võitlus piraatluse vastu saab olla edukas ainult juhul, kui tegeletakse selle nähtuse tekkepõhjustega maa peal, milleks on näiteks vaesus ja nn nurjunud riik, mida on võimalik välja juurida ainult rahu ja arengu saavutamisega ning riiklike struktuuride tugevdamisega Somaalias; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et võitlus piraatluse vastu saab olla edukas ainult juhul, kui tegeletakse selle nähtuse tekkepõhjustega maa peal, milleks on näiteks vaesus ja nn nurjunud riik, mida on võimalik välja juurida ainult rahu ja arengu saavutamisega ning riiklike struktuuride tugevdamisega Somaalias;

| 7. | on seisukohal, et nii kaua, kuni rahvusvaheline kogukond ei ole leidnud poliitilist lahendust Somaalia riigi usaldusväärsuse probleemile, peab operatsiooni EUNAVFOR Atalanta abil rakendatav julgeolekustrateegia jääma esmatähtsaks ja seda tuleks isegi tugevdada operatsioonis osalevate jõudude ressursse suurendades; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et nii kaua, kuni rahvusvaheline kogukond ei ole leidnud poliitilist lahendust Somaalia riigi usaldusväärsuse probleemile, peab operatsiooni EUNAVFOR Atalanta abil rakendatav julgeolekustrateegia jääma esmatähtsaks ja seda tuleks isegi tugevdada operatsioonis osalevate jõudude ressursse suurendades;

| 8. | kutsub seetõttu nõukogu üles uurima võimalust uue väiksemahulise EJKP operatsiooni algatamiseks samaaegselt operatsiooniga EUNAVFOR Atalanta, et toetada föderaalse üleminekuvalitsuse julgeolekujõudude väljaõpet, viies seeläbi olemasolevad algatused – sh Prantsusmaa algatuse Djiboutis ja Uganda algatuse AMISOMi loodud koolitusprogrammi raames – kooskõlla, tagades nende meetmete kokkusobivuse; sellega seoses tervitab liikmesriikide poolt 17. novembril 2009. aastal kriisiohjamise kontseptsiooni heakskiitmist EJKP võimaliku uue operatsiooni jaoks Somaalias, kuid rõhutab, et kontseptsiooni heakskiitmine ei tohiks mingil juhul tuua kaasa otsust operatsiooni automaatseks alustamiseks, sest selline otsus peab põhinema olukorra põhjalikumal kohapealsel hindamisel, tagades inimõiguste austamise, töötasude maksmise, varustuse kättesaadavuse ning koolitatud julgeolekujõudude integreerimise riigi- ja juhtimisstruktuuridesse nii, et tagasipöördumisel ei pöördu nad valitsuse vastu, keda nad peaksid kaitsma; |
| --- | --- |

8.

kutsub seetõttu nõukogu üles uurima võimalust uue väiksemahulise EJKP operatsiooni algatamiseks samaaegselt operatsiooniga EUNAVFOR Atalanta, et toetada föderaalse üleminekuvalitsuse julgeolekujõudude väljaõpet, viies seeläbi olemasolevad algatused – sh Prantsusmaa algatuse Djiboutis ja Uganda algatuse AMISOMi loodud koolitusprogrammi raames – kooskõlla, tagades nende meetmete kokkusobivuse; sellega seoses tervitab liikmesriikide poolt 17. novembril 2009. aastal kriisiohjamise kontseptsiooni heakskiitmist EJKP võimaliku uue operatsiooni jaoks Somaalias, kuid rõhutab, et kontseptsiooni heakskiitmine ei tohiks mingil juhul tuua kaasa otsust operatsiooni automaatseks alustamiseks, sest selline otsus peab põhinema olukorra põhjalikumal kohapealsel hindamisel, tagades inimõiguste austamise, töötasude maksmise, varustuse kättesaadavuse ning koolitatud julgeolekujõudude integreerimise riigi- ja juhtimisstruktuuridesse nii, et tagasipöördumisel ei pöördu nad valitsuse vastu, keda nad peaksid kaitsma;

| 9. | avaldab kahetsust selle üle, et 35–40 % piirkonnas viibivatest laevadest ei ole kantud meresõiduohutuse koordineerimiskeskuse registrisse ja seetõttu ei ole need laevad teadlikud konkreetsest julgeolekuohtudest; palub seetõttu, et liikmesriigid tagaksid kõigi oma laevade registreerimise; kutsub kõiki laevu üles järgima operatsiooni EUNAVFOR Atalanta soovitusi, et tagada võimalikult kõrge julgeoleku tase ja seeläbi vähendada rünnaku või kaaperdamise ohtu; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust selle üle, et 35–40 % piirkonnas viibivatest laevadest ei ole kantud meresõiduohutuse koordineerimiskeskuse registrisse ja seetõttu ei ole need laevad teadlikud konkreetsest julgeolekuohtudest; palub seetõttu, et liikmesriigid tagaksid kõigi oma laevade registreerimise; kutsub kõiki laevu üles järgima operatsiooni EUNAVFOR Atalanta soovitusi, et tagada võimalikult kõrge julgeoleku tase ja seeläbi vähendada rünnaku või kaaperdamise ohtu;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et ükskõikne suhtumine Somaalia piraatide nõudmistesse koos vajalike sunnimeetmete võtmata jätmisega võib anda soovitule vastupidiseid tulemusi, suurendades piraatlust selles piirkonnas; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et ükskõikne suhtumine Somaalia piraatide nõudmistesse koos vajalike sunnimeetmete võtmata jätmisega võib anda soovitule vastupidiseid tulemusi, suurendades piraatlust selles piirkonnas;

| 11. | väljendab jätkuvat toetust AMISOMile, pidades silmas selle keskset rolli rahuprotsessis; on seisukohal, et edaspidises koostöös Aafrika Liidu ja AMISOMiga tuleks määrata kindlaks kõige pakilisemad vajadused ja ELi võimalik täiendav toetus, et AMISOM saaks välja arendada suutlikkuse, mis on vastavuses tema volitustega; |
| --- | --- |

11.

väljendab jätkuvat toetust AMISOMile, pidades silmas selle keskset rolli rahuprotsessis; on seisukohal, et edaspidises koostöös Aafrika Liidu ja AMISOMiga tuleks määrata kindlaks kõige pakilisemad vajadused ja ELi võimalik täiendav toetus, et AMISOM saaks välja arendada suutlikkuse, mis on vastavuses tema volitustega;

| 12. | kutsub rahvusvahelist üldsust – ja eelkõige ELi – üles suurendama humanitaarabi andmist riigi sees ümberasustatud isikutele ja abi vajavatele inimestele; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahvusvahelist üldsust – ja eelkõige ELi – üles suurendama humanitaarabi andmist riigi sees ümberasustatud isikutele ja abi vajavatele inimestele;

| 13. | on seisukohal, et Somaalia naisteorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna kaasamisel võib olla positiivne roll rahvuslikus lepitusprotsessis; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et Somaalia naisteorganisatsioonide ja kodanikuühiskonna kaasamisel võib olla positiivne roll rahvuslikus lepitusprotsessis;

| 14. | kutsub liikmesriike üles uurima võimalust koolitada meeskonnaliikmeid ja kalureid, et valmistada neid ette võimalikuks pantvangi võtmiseks; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles uurima võimalust koolitada meeskonnaliikmeid ja kalureid, et valmistada neid ette võimalikuks pantvangi võtmiseks;

| 15. | nõuab tungivalt ÜRO poolt 1992. aastal Somaalia vastu kehtestatud relvaembargo range kohaldamise ja jälgimise taastamist, kuna selle vastu näidatakse praegu üles vähe austust; nõuab Somaalia relvaembargo rikkujate vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt ÜRO poolt 1992. aastal Somaalia vastu kehtestatud relvaembargo range kohaldamise ja jälgimise taastamist, kuna selle vastu näidatakse praegu üles vähe austust; nõuab Somaalia relvaembargo rikkujate vastutusele võtmist;

| 16. | kutsub ÜROd ja komisjoni üles igakülgselt uurima toksiliste jäätmete jätmist Somaalia rannikule ja ebaseaduslikku kalapüüki Somaalia rannavetes, kehtestama kohustusi kõikidel tasanditel, toetama jõupingutusi, et võtta vastutusele need kuriteod sooritanud isikud ning tagama, et keskkonna saastamise probleemiga põhjalikult tegeletakse; |
| --- | --- |

16.

kutsub ÜROd ja komisjoni üles igakülgselt uurima toksiliste jäätmete jätmist Somaalia rannikule ja ebaseaduslikku kalapüüki Somaalia rannavetes, kehtestama kohustusi kõikidel tasanditel, toetama jõupingutusi, et võtta vastutusele need kuriteod sooritanud isikud ning tagama, et keskkonna saastamise probleemiga põhjalikult tegeletakse;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu, ÜRO ja Valitsustevahelise Arenguameti peasekretäridele, Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse presidendile, Etioopia valitsusele ja Üleaafrikalisele Parlamendile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Aafrika Liidu, ÜRO ja Valitsustevahelise Arenguameti peasekretäridele, Somaalia föderaalse üleminekuvalitsuse presidendile, Etioopia valitsusele ja Üleaafrikalisele Parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0519.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0313.

(3)  ELT L 330, 9.12.2008, lk 19.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/63

---

Neljapäev, 26. november 2009Suitsuvaba keskkond

P7_TA(2009)0100

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon suitsuvaba keskkonna kohta

2010/C 285 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige artikli 152 lõike 4 teist lõiku;

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2009. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus suitsuvaba keskkonna kohta (KOM(2009)0328);

võttes arvesse 30. jaanuaril 2007 avaldatud komisjoni rohelist raamatut „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” (KOM(2007)0027);

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni rohelise raamatu „Suund Euroopa vabastamisele tubakasuitsust: poliitikavalikud ELi tasandil” kohta (1);

võttes arvesse oma 23. veebruari 2005. aasta resolutsiooni Euroopa keskkonna- ja tervisealase tegevuskava 2004–2010 kohta (2) ja 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni vahekokkuvõtte kohta Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskavast aastateks 2004–2010 (3);

võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud Maailma Terviseorganisatsiooni tubakatoodete tarbimise piiramise raamkonventsiooni (FCTC), eelkõige selle artiklit 8 (kaitse kokkupuute eest tubakasuitsuga) ja artiklit 14 (tubakasõltuvuse ja suitsetamisest loobumisega seotud nõudluse vähendamise meetmed);

võttes arvesse 2004. aastal vastu võetud Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa strateegiat, mis käsitleb suitsetamisest loobumise poliitikat;

võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud Maailma Terviseorganisatsiooni soovitusi, milles käsitletakse kaitset teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest;

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni;

võttes arvesse nõukogu avaldust suitsuvaba keskkonna kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et tubakas on välditavate surmajuhtumite kõige suurem põhjustaja, mille arvele langeb ELis üle poole miljoni surmajuhtumi igal aastal (4); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tubakas on välditavate surmajuhtumite kõige suurem põhjustaja, mille arvele langeb ELis üle poole miljoni surmajuhtumi igal aastal (4);

| B. | arvestades, et hinnanguliselt võib suitsetamisega seostada 25 % vähihaigusest tulenevat surmajuhtumit ja 15 % kõikidest surmajuhtumitest ELis (5); arvestades, et konservatiivsete hinnangute kohaselt suri ELis 2002. aastal töökeskkonnas esineva tubakasuitsuga kokkupuutumise tõttu 7 300 täiskasvanut, sealhulgas 2 800 mittesuitsetajat; ning arvestades, et veel 72 000 täiskasvanu, sh 16 400 mittesuitsetaja surm oli seotud koduses keskkonnas esineva tubakasuitsuga (6); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hinnanguliselt võib suitsetamisega seostada 25 % vähihaigusest tulenevat surmajuhtumit ja 15 % kõikidest surmajuhtumitest ELis (5); arvestades, et konservatiivsete hinnangute kohaselt suri ELis 2002. aastal töökeskkonnas esineva tubakasuitsuga kokkupuutumise tõttu 7 300 täiskasvanut, sealhulgas 2 800 mittesuitsetajat; ning arvestades, et veel 72 000 täiskasvanu, sh 16 400 mittesuitsetaja surm oli seotud koduses keskkonnas esineva tubakasuitsuga (6);

| C. | arvestades, et 2009. aasta märtsis teostatud Eurobaromeetri uuringu kohaselt on 70 % ELi elanikest mittesuitsetajad ja enamik kodanikke pooldab suitsetamise keelamist kõikides avalikes kohtades (töökohad, restoranid, baarid, pubid); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aasta märtsis teostatud Eurobaromeetri uuringu kohaselt on 70 % ELi elanikest mittesuitsetajad ja enamik kodanikke pooldab suitsetamise keelamist kõikides avalikes kohtades (töökohad, restoranid, baarid, pubid);

| D. | arvestades, et kuigi on ilmselge, et lapsed on eriti tundlikud keskkonnas esineva tubakasuitsu suhtes, ei ole konkreetselt laste pikaajalisele ja süstemaatilisele kokkupuutele keskkonnas esineva tubakasuitsuga keskendunud uurimuste andmed täielikud või kättesaadavad ning nõuetekohast teavet andva uuringu saab tõhusamalt ette valmistada üleeuroopalisel tasandil, mida tuleb eelistada 27 eri liikmesriigis läbiviidud 27 erinevale uuringule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi on ilmselge, et lapsed on eriti tundlikud keskkonnas esineva tubakasuitsu suhtes, ei ole konkreetselt laste pikaajalisele ja süstemaatilisele kokkupuutele keskkonnas esineva tubakasuitsuga keskendunud uurimuste andmed täielikud või kättesaadavad ning nõuetekohast teavet andva uuringu saab tõhusamalt ette valmistada üleeuroopalisel tasandil, mida tuleb eelistada 27 eri liikmesriigis läbiviidud 27 erinevale uuringule;

| E. | arvestades, et kokkupuude keskkonnas esineva tubakasuitsuga – mida nimetatakse ka teiseseks tubakasuitsuks – on suremuse, haigestumuse ja invaliidsuse oluline lisapõhjus ELis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kokkupuude keskkonnas esineva tubakasuitsuga – mida nimetatakse ka teiseseks tubakasuitsuks – on suremuse, haigestumuse ja invaliidsuse oluline lisapõhjus ELis;

| F. | arvestades, et tubakasuits on kompleksne toksiline segu, mis sisaldab üle 4 000 gaasilise ja tahkete osakeste ühendi, mille hulgas on 69 teadaolevat kantserogeeni ja arvukalt toksilisi aineid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tubakasuits on kompleksne toksiline segu, mis sisaldab üle 4 000 gaasilise ja tahkete osakeste ühendi, mille hulgas on 69 teadaolevat kantserogeeni ja arvukalt toksilisi aineid;

| G. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus on keskkonnas esineva tubakasuitsu liigitanud teadaolevaks inimesele ohtlikuks kantserogeeniks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus on keskkonnas esineva tubakasuitsu liigitanud teadaolevaks inimesele ohtlikuks kantserogeeniks;

| H. | arvestades, et teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise ohutut taset ei ole olemas; arvestades, et kõikidel inimestel on õigus kõrgetasemelisele tervisekaitsele ja neid tuleb kaitsta teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest ning et lapsed on eriti tundlikud tubakasuitsu suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise ohutut taset ei ole olemas; arvestades, et kõikidel inimestel on õigus kõrgetasemelisele tervisekaitsele ja neid tuleb kaitsta teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest ning et lapsed on eriti tundlikud tubakasuitsu suhtes;

| I. | arvestades, et suitsetajad puuduvad töölt rohkem päevi lühi- ja pikaajalise haiguse tõttu kui mittesuitsetajad ja endised suitsetajad, suurendades sellega tubakatarbimisega tekitatud hiigelkulusid üksikisikutele, tööandjatele, ettevõtetele ja majandusele tervikuna; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et suitsetajad puuduvad töölt rohkem päevi lühi- ja pikaajalise haiguse tõttu kui mittesuitsetajad ja endised suitsetajad, suurendades sellega tubakatarbimisega tekitatud hiigelkulusid üksikisikutele, tööandjatele, ettevõtetele ja majandusele tervikuna;

| J. | arvestades, et lapsed ei saa ise anda nõusolekut kokkupuuteks siseruumides esineva tubakasuitsuga ja neil on õigus olla kaitstud ja õigus sellele, et nad ei kannataks laste tervist kahjustavate tavade tõttu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapsed ei saa ise anda nõusolekut kokkupuuteks siseruumides esineva tubakasuitsuga ja neil on õigus olla kaitstud ja õigus sellele, et nad ei kannataks laste tervist kahjustavate tavade tõttu;

| K. | arvestades, et kokkupuude tubakasuitsuga raseduse ajal võib põhjustada suuremat väärarengu, nurisünnituse, surnult sündimise ja enneaegse sünnituse ohtu, loote kasvu aeglustumist, väiksemat peaümbermõõtu ja sünnikaalu ning arvestades, et on olemas seos passiivse suitsetamise ja keskkõrvapõletiku, kopsupuudulikkuse, astma ning imikute äkksurma vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kokkupuude tubakasuitsuga raseduse ajal võib põhjustada suuremat väärarengu, nurisünnituse, surnult sündimise ja enneaegse sünnituse ohtu, loote kasvu aeglustumist, väiksemat peaümbermõõtu ja sünnikaalu ning arvestades, et on olemas seos passiivse suitsetamise ja keskkõrvapõletiku, kopsupuudulikkuse, astma ning imikute äkksurma vahel;

| L. | arvestades, et on olemas tõendid, et suitsuvaba poliitika kehtestamise tagajärjel on töötingimused palju paremaks muutunud ja suitsetamisega seotud haigestumisjuhtumid, nagu koronaarhaiguste ägenemised, hingamisteede haigused, südameinfarktid, on vähenenud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on olemas tõendid, et suitsuvaba poliitika kehtestamise tagajärjel on töötingimused palju paremaks muutunud ja suitsetamisega seotud haigestumisjuhtumid, nagu koronaarhaiguste ägenemised, hingamisteede haigused, südameinfarktid, on vähenenud;

| M. | arvestades, et tubakatarbimisest tulenevad tervishoiusüsteemide kulud kannab kogu elanikkond, mitte ainult nende põhjustajad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tubakatarbimisest tulenevad tervishoiusüsteemide kulud kannab kogu elanikkond, mitte ainult nende põhjustajad;

| N. | arvestades, et EL ja selle 26 liikmesriiki 27st on FCTC-ga juba ühinenud ja selle ratifitseerinud; tuletab samuti meelde Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirja preambulit, milles on märgitud, et õigus võimalikult heale tervislikule seisundile on iga inimese üks põhiõigustest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL ja selle 26 liikmesriiki 27st on FCTC-ga juba ühinenud ja selle ratifitseerinud; tuletab samuti meelde Maailma Terviseorganisatsiooni põhikirja preambulit, milles on märgitud, et õigus võimalikult heale tervislikule seisundile on iga inimese üks põhiõigustest;

| O. | arvestades, et FCTC artikliga 8 pannakse konventsiooniosalistele juriidiline kohustus vastu võtta ja rakendada siseriiklikus õiguses määratletud kehtiva siseriikliku jurisdiktsiooni valdkondades ja aktiivselt edendada muudel õigustasanditel tõhusaid meetmeid, millega kaitstakse inimesi võimalikult tõhusalt teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest kõikides töösiseruumides, ühissõidukites ja avalikes siseruumides ning vajadusel muudes avalikes kohtades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et FCTC artikliga 8 pannakse konventsiooniosalistele juriidiline kohustus vastu võtta ja rakendada siseriiklikus õiguses määratletud kehtiva siseriikliku jurisdiktsiooni valdkondades ja aktiivselt edendada muudel õigustasanditel tõhusaid meetmeid, millega kaitstakse inimesi võimalikult tõhusalt teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest kõikides töösiseruumides, ühissõidukites ja avalikes siseruumides ning vajadusel muudes avalikes kohtades;

| P. | arvestades, et Euroopa Parlament on kutsunud liikmesriike üles kehtestama oktoobriks 2009 piiramatu suitsetamiskeelu kõikides siseruumides asuvates töökohtades, sealhulgas toitlustuskohtades, ja kõikide avalike hoonete siseruumides ja transpordivahendites ELi territooriumil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Parlament on kutsunud liikmesriike üles kehtestama oktoobriks 2009 piiramatu suitsetamiskeelu kõikides siseruumides asuvates töökohtades, sealhulgas toitlustuskohtades, ja kõikide avalike hoonete siseruumides ja transpordivahendites ELi territooriumil;

| Q. | arvestades, et liikmesriikide õigusaktid on väga erinevad, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liikmesriikide õigusaktid on väga erinevad,

| 1. | peab kahetsusväärseks, et eesistujariik otsustas nõukogu soovituse vastu võtta ilma Euroopa Parlamendi arvamuseta; |
| --- | --- |

1.

peab kahetsusväärseks, et eesistujariik otsustas nõukogu soovituse vastu võtta ilma Euroopa Parlamendi arvamuseta;

| 2. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et enamikus liikmesriikides puuduvad põhjalikud õigusaktid suitsuvaba keskkonna kohta (eriti majutus- ja toitlustussektoris ning meelelahutussektoris), mille tulemusena tekib eri kutse- ja sotsiaalmajanduslike rühmade vaheline ebavõrdsus, näiteks meelelahutussektori töötajad puutuvad tubakasuitsuga kokku üle viie tunni rohkem kui kontoritöötajad; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et enamikus liikmesriikides puuduvad põhjalikud õigusaktid suitsuvaba keskkonna kohta (eriti majutus- ja toitlustussektoris ning meelelahutussektoris), mille tulemusena tekib eri kutse- ja sotsiaalmajanduslike rühmade vaheline ebavõrdsus, näiteks meelelahutussektori töötajad puutuvad tubakasuitsuga kokku üle viie tunni rohkem kui kontoritöötajad;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on järjekindlalt propageerinud rangemate meetmete võtmist tubakasõltuvusega tegelemiseks ja noorte inimeste teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamiseks; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on järjekindlalt propageerinud rangemate meetmete võtmist tubakasõltuvusega tegelemiseks ja noorte inimeste teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise vähendamiseks;

| 4. | rõhutab teisese tubakasuitsu tõsiseid kahjustavaid mõjusid, erimõjusid, mis kahjulike ühenditega kokkupuutumisel võivad olla tundlikus lapseeas, ja seda, et lastel ei ole õigusvõimet anda nõusolek süstemaatiliseks, pikaajaliseks kokkupuutumiseks tubakasuitsuga täidetud keskkonnaga; |
| --- | --- |

4.

rõhutab teisese tubakasuitsu tõsiseid kahjustavaid mõjusid, erimõjusid, mis kahjulike ühenditega kokkupuutumisel võivad olla tundlikus lapseeas, ja seda, et lastel ei ole õigusvõimet anda nõusolek süstemaatiliseks, pikaajaliseks kokkupuutumiseks tubakasuitsuga täidetud keskkonnaga;

| 5. | rõhutab, et erinevate siseriiklike õigusaktide tulemuseks on liikmesriikidevahelised tohutud erinevused kaitses teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et erinevate siseriiklike õigusaktide tulemuseks on liikmesriikidevahelised tohutud erinevused kaitses teisese tubakasuitsuga kokkupuutumise eest;

| 6. | peab oluliseks, et liikmesriikides kehtivates suitsetamist keelavates õigusaktides tuleks õiguskindluse tagamise kõrval järgida võrdõiguslikkuse põhimõtet majutus- ja toitlustussektori eri tüüpi asutuste vahel; |
| --- | --- |

6.

peab oluliseks, et liikmesriikides kehtivates suitsetamist keelavates õigusaktides tuleks õiguskindluse tagamise kõrval järgida võrdõiguslikkuse põhimõtet majutus- ja toitlustussektori eri tüüpi asutuste vahel;

| 7. | tunneb heameelt selle üle, et EL töötab aktiivselt välja põhjalikku tubakatoodete tarbimise piiramise poliitikat, mida iseloomustavad seadusandlikud meetmed, tugi üleeuroopalikule suitsetamise vältimise ja suitsetamisest loobumise meetmetele, tubakatoodete tarbimise piiramise süvalaiendamine paljudesse muudesse ühenduse poliitikatesse ja ELi rolli kinnitamine tubakatoodete tarbimise piiramise põhiosalisena ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt selle üle, et EL töötab aktiivselt välja põhjalikku tubakatoodete tarbimise piiramise poliitikat, mida iseloomustavad seadusandlikud meetmed, tugi üleeuroopalikule suitsetamise vältimise ja suitsetamisest loobumise meetmetele, tubakatoodete tarbimise piiramise süvalaiendamine paljudesse muudesse ühenduse poliitikatesse ja ELi rolli kinnitamine tubakatoodete tarbimise piiramise põhiosalisena ülemaailmsel tasandil;

| 8. | tunneb heameelt ELi valmisoleku üle võidelda tubaka tarbimise vastu ja on rahul hiljuti ilmnenud ELi poliitikavaldkondade sidususega; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt ELi valmisoleku üle võidelda tubaka tarbimise vastu ja on rahul hiljuti ilmnenud ELi poliitikavaldkondade sidususega;

| 9. | rõhutab, et asutamislepingute artiklitele 137 ja 152 põhinevad siduvad õigusaktid võivad väga suurel määral vähendada keskkonnas esineva tubakasuitsuga kokkupuutumise üldist levikut ja sellega seotud tervise- ja majanduskoormust; tunnistab siiski, et need artiklid, eelkõige artikkel 137, ei lahenda otseselt laste eriprobleeme; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et asutamislepingute artiklitele 137 ja 152 põhinevad siduvad õigusaktid võivad väga suurel määral vähendada keskkonnas esineva tubakasuitsuga kokkupuutumise üldist levikut ja sellega seotud tervise- ja majanduskoormust; tunnistab siiski, et need artiklid, eelkõige artikkel 137, ei lahenda otseselt laste eriprobleeme;

| 10. | arvestades, et üksnes täielik suitsetamiskeeld kõikides töökohtade siseruumides, sealhulgas toitlustusettevõtetes ning kõigis avalikes hoonetes ja ühistranspordivahendites, kaitseks töötajate ja mittesuitsetajate tervist ning aitaks sellega suitsetajatel suitsetamisest kergemini loobuda; |
| --- | --- |

10.

arvestades, et üksnes täielik suitsetamiskeeld kõikides töökohtade siseruumides, sealhulgas toitlustusettevõtetes ning kõigis avalikes hoonetes ja ühistranspordivahendites, kaitseks töötajate ja mittesuitsetajate tervist ning aitaks sellega suitsetajatel suitsetamisest kergemini loobuda;

| 11. | väljendab heameelt selle üle, et mõnedki liikmesriigid on võtnud tõhusad meetmed, tagamaks kaitset teisese tubakasuitsuga kokkupuute eest; palub liikmesriikidel jätkata mittesuitsetajate kaitsmise eeskirjade kehtestamist töötervishoiu valdkonnas ja tõhustada praegust tegevust mittesuitsetajate kaitsmisel; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt selle üle, et mõnedki liikmesriigid on võtnud tõhusad meetmed, tagamaks kaitset teisese tubakasuitsuga kokkupuute eest; palub liikmesriikidel jätkata mittesuitsetajate kaitsmise eeskirjade kehtestamist töötervishoiu valdkonnas ja tõhustada praegust tegevust mittesuitsetajate kaitsmisel;

| 12. | palub komisjonil koostada aruanne kuludest, mis riikide tervishoiusüsteemid ja ELi majandus on kandnud suitsetamise ja tubakasuitsusaaste mõjude tõttu; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil koostada aruanne kuludest, mis riikide tervishoiusüsteemid ja ELi majandus on kandnud suitsetamise ja tubakasuitsusaaste mõjude tõttu;

| 13. | teeb ettepaneku, et nõukogu soovitaks liikmesriikidel alustada pidevat dialoogi ja konsultatsioone kõikide asjaomaste sidusrühmadega FCTC osaliste konverentsil 2009. aastal vastu võetud FCTC rakendussuuniste artikli 5.3 kohaselt, et tagada kõikide osaliste toetus riiklikele tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiatele ja programmidele; |
| --- | --- |

13.

teeb ettepaneku, et nõukogu soovitaks liikmesriikidel alustada pidevat dialoogi ja konsultatsioone kõikide asjaomaste sidusrühmadega FCTC osaliste konverentsil 2009. aastal vastu võetud FCTC rakendussuuniste artikli 5.3 kohaselt, et tagada kõikide osaliste toetus riiklikele tubakatoodete tarbimise piiramise strateegiatele ja programmidele;

| 14. | kordab üleskutset komisjonile esitada ettepanek direktiivi 2001/37/EÜ (tubakatoodete kohta) (7) muutmiseks, võttes sellesse vähemalt Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis sisaldunud muudatused; |
| --- | --- |

14.

kordab üleskutset komisjonile esitada ettepanek direktiivi 2001/37/EÜ (tubakatoodete kohta) (7) muutmiseks, võttes sellesse vähemalt Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis sisaldunud muudatused;

| 15. | palub komisjonil läbi viia põhjalik uurimus mõjude kohta, mida lastele avaldab pikaajaline ja süstemaatiline kokkupuutumine teisese ja kolmandase tubakasuitsuga nende tegevuskohtades; |
| --- | --- |

15.

palub komisjonil läbi viia põhjalik uurimus mõjude kohta, mida lastele avaldab pikaajaline ja süstemaatiline kokkupuutumine teisese ja kolmandase tubakasuitsuga nende tegevuskohtades;

| 16. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada nii nõukogu soovitust kui ka liikmesriikide parimaid tavasid FCTC artikli 14 (tubakasõltuvuse ja suitsetamisest loobumisega seotud nõudluse vähendamise meetmed) rakendamise suuniste sõnastamise alusena, et suunised saaks vastu võtta FCTC osaliste järgmisel konverentsil; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kasutada nii nõukogu soovitust kui ka liikmesriikide parimaid tavasid FCTC artikli 14 (tubakasõltuvuse ja suitsetamisest loobumisega seotud nõudluse vähendamise meetmed) rakendamise suuniste sõnastamise alusena, et suunised saaks vastu võtta FCTC osaliste järgmisel konverentsil;

| 17. | soovitab komisjonil jätkata toetusmeetmete rakendamist ELi tasandil, näiteks teadlikkuse tõstmise meetmeid, sealhulgas tubakatoodete pakendile teabe märkimine, mis on ühendatud riikide suitsetamisvastaste teabekampaaniatega; |
| --- | --- |

17.

soovitab komisjonil jätkata toetusmeetmete rakendamist ELi tasandil, näiteks teadlikkuse tõstmise meetmeid, sealhulgas tubakatoodete pakendile teabe märkimine, mis on ühendatud riikide suitsetamisvastaste teabekampaaniatega;

| 18. | peab väga oluliseks, et komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega peaks varustama ennast uute vahenditega võitluseks eriti Internetis leviva tubakatoodete salakaubanduse ja tubakatoodete võltsimisega, sest need kujutavad endast otsest ja järjest suurenevat ohtu tarbijate tervisele; |
| --- | --- |

18.

peab väga oluliseks, et komisjon tihedas koostöös liikmesriikidega peaks varustama ennast uute vahenditega võitluseks eriti Internetis leviva tubakatoodete salakaubanduse ja tubakatoodete võltsimisega, sest need kujutavad endast otsest ja järjest suurenevat ohtu tarbijate tervisele;

| 19. | tuletades meelde vajadust tugevate meetmete järele, et tagada täielik ja nõuetekohane järelevalve ja rakendamine, kutsub üles FCTC juba ratifitseerinud liikmesriike selles esitatud soovitusi rakendama FCTC artikli 8 kohaste kohustuste kohaselt ja esitama komisjonile kaks korda aastas aruande edusammude kohta nende rakendamisel; |
| --- | --- |

19.

tuletades meelde vajadust tugevate meetmete järele, et tagada täielik ja nõuetekohane järelevalve ja rakendamine, kutsub üles FCTC juba ratifitseerinud liikmesriike selles esitatud soovitusi rakendama FCTC artikli 8 kohaste kohustuste kohaselt ja esitama komisjonile kaks korda aastas aruande edusammude kohta nende rakendamisel;

| 20. | palub veel kord presidendil ja juhatusel, viidates nende kohustusele olla liikmesriikidele eeskujuks, kehtestada viivitamatult ilma mingite eranditeta suitsetamiskeeld Euroopa Parlamendi ruumides; nõuab kõnealuse keelu ranget täitmist; |
| --- | --- |

20.

palub veel kord presidendil ja juhatusel, viidates nende kohustusele olla liikmesriikidele eeskujuks, kehtestada viivitamatult ilma mingite eranditeta suitsetamiskeeld Euroopa Parlamendi ruumides; nõuab kõnealuse keelu ranget täitmist;

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

21.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Maailma Terviseorganisatsioonile.

---

(1)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 447.

(2)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 264.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0410.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm.

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(6)  Suitsuvaba partnerlus (2006). Kattevarju eemaldamine: 10 põhjust suitsuvaba Euroopa loomiseks; Brüssel, Belgia, Euroopa kopsuarstide assotsiatsioon.

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/37/EÜ tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 194, 18.7.2001, lk 26).

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/67

---

Neljapäev, 26. november 2009Ajakohastatud ILO konventsioonide ratifitseerimine ja rakendamine

P7_TA(2009)0101

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon ILO poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioonide kohta

2010/C 285 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioone;

võttes arvesse 10. juunil 2008. aastal vastu võetud ILO deklaratsiooni sotsiaalselt õiglase globaliseerumise kohta;

võttes arvesse 19. juunil 2009. aastal vastu võetud ILO ülemaailmset tööhõivepakti;

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist uue sotsiaalmeetmete kava kohta (KOM(2008)0412);

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” (KOM(2004)0383);

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249);

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu AETRiga seotud otsust kohtuasjas C-45/07: komisjon vs. Kreeka (2), mis puudutab liikmesriikide välispädevust;

võttes arvesse majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevat Lissaboni strateegiat;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et sellised põhiväärtused nagu vabadus, inimväärikus, sotsiaalne õiglus, sotsiaalne turvalisus ja võrdsus on jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu olulised elemendid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sellised põhiväärtused nagu vabadus, inimväärikus, sotsiaalne õiglus, sotsiaalne turvalisus ja võrdsus on jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu olulised elemendid;

| B. | arvestades, et praeguse ülemaailmse majandus- ja tööhõivekriisi olukorras on need põhimõtted veelgi olulisemad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praeguse ülemaailmse majandus- ja tööhõivekriisi olukorras on need põhimõtted veelgi olulisemad;

| C. | arvestades, et alates 1919. aastast on ILO rakendanud ja arendanud rahvusvahelisi tööstandardeid, mis hõlmavad paljusid valdkondi, sealhulgas tööelu, tööhõivet, sotsiaalset turvalisust, sotsiaalpoliitikat ja kaasnevaid inimõigusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 1919. aastast on ILO rakendanud ja arendanud rahvusvahelisi tööstandardeid, mis hõlmavad paljusid valdkondi, sealhulgas tööelu, tööhõivet, sotsiaalset turvalisust, sotsiaalpoliitikat ja kaasnevaid inimõigusi;

| D. | arvestades, et tuleb tagada ELi sise- ja välispoliitika sidusus, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tuleb tagada ELi sise- ja välispoliitika sidusus,

| 1. | tunneb heameelt konventsioonide üle, mille ILO on liigitanud ajakohastatuteks kolme osapoolt – tööandjad, töötajad ja valitsused – hõlmanud ajakohastamise protsessi tulemusena; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt konventsioonide üle, mille ILO on liigitanud ajakohastatuteks kolme osapoolt – tööandjad, töötajad ja valitsused – hõlmanud ajakohastamise protsessi tulemusena;

| 2. | kutsub liikmesriike üles võtma arvesse tugevaid sotsiaalseid argumente, et ratifitseerida ja rakendada kooskõlas ELi aluslepingutega konventsioonid, mille ILO on liigitanud ajakohastatuteks; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles võtma arvesse tugevaid sotsiaalseid argumente, et ratifitseerida ja rakendada kooskõlas ELi aluslepingutega konventsioonid, mille ILO on liigitanud ajakohastatuteks;

| 3. | palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele täpne teave selle kohta, millised konventsioonid kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse ja milliste suhtes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele täpne teave selle kohta, millised konventsioonid kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse ja milliste suhtes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet;

| 4. | palub Euroopa Ülemkogu valitud eesistujal olla oma volituste piires võimalikult ambitsioonikas, ergutades liikmesriike ajakohastatud ILO konventsioone ratifitseerima ja rakendama; |
| --- | --- |

4.

palub Euroopa Ülemkogu valitud eesistujal olla oma volituste piires võimalikult ambitsioonikas, ergutades liikmesriike ajakohastatud ILO konventsioone ratifitseerima ja rakendama;

| 5. | palub komisjonil kaaluda liikmesriikidele soovituse andmist, millega neid ergutataks ratifitseerima ILO poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioone ja osalema aktiivselt nende rakendamisel, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

5.

palub komisjonil kaaluda liikmesriikidele soovituse andmist, millega neid ergutataks ratifitseerima ILO poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioone ja osalema aktiivselt nende rakendamisel, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0370.

(2)  ELT C 82, 4.4.2009, lk 3.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/69

---

Neljapäev, 26. november 2009ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tippkohtumine toidujulgeoleku teemal - Nälja kaotamine maailmas

P7_TA(2009)0102

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tippkohtumise ning toiduga kindlustatuse kohta

2010/C 285 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 33;

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (1) ning oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades (2);

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta – ettepanek põllumajanduse arendamise ja toiduainetega kindlustatuse kohta Aafrikas (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (4);

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta (5);

võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud põllumajanduse väljavaateid 2008–2017;

võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) soovitusi;

võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli reformi tulemusi;

võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni;

võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas peetud FAO ülemaailmse toiduga kindlustatuse teemalise tippkohtumise järeldusi ja deklaratsiooni;

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on juhtiv arengu- ja humanitaarabi andja maailmas, kuid rahvusvahelisel tasandil on põllumajandusele antava ametliku arenguabi, eelkõige Euroopa Liidult tuleva abi osakaal alates 1980. aastatest pidevalt vähenenud, moodustades 1980. aastal 17% ja 2006. aastal 3,8%; arvestades, et loodusvarade liigse koormamise taustal eeldatakse, et ülemaailmne toiduvajadus kahekordistub 2050. aastaks ja toiduainete tootmine maailmas peab suurenema; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on juhtiv arengu- ja humanitaarabi andja maailmas, kuid rahvusvahelisel tasandil on põllumajandusele antava ametliku arenguabi, eelkõige Euroopa Liidult tuleva abi osakaal alates 1980. aastatest pidevalt vähenenud, moodustades 1980. aastal 17% ja 2006. aastal 3,8%; arvestades, et loodusvarade liigse koormamise taustal eeldatakse, et ülemaailmne toiduvajadus kahekordistub 2050. aastaks ja toiduainete tootmine maailmas peab suurenema;

| B. | arvestades, et 2009. aasta toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ei analüüsita piisavalt põhjuseid, miks nälja kaotamine on ebaõnnestunud, ega tehta konkreetseid ettepanekuid, kuidas näljavastast võitlust tõhustada; arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2009. aasta toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ei analüüsita piisavalt põhjuseid, miks nälja kaotamine on ebaõnnestunud, ega tehta konkreetseid ettepanekuid, kuidas näljavastast võitlust tõhustada; arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduga kindlustatus;

| C. | arvestades, et Euroopa Liit on suur toidutootja, kuid ka suur põllumajandustoodete importija ning paljude põllumajanduslike toorainete puhul on ta märkimisväärselt kaugel sellest, et suuta end ise sõltumatult varustada; arvestades, et loomasööda hinnatõus tõstab tootmiskulusid, mis võib põhjustada loomakasvatustoodete toodangu vähenemist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liit on suur toidutootja, kuid ka suur põllumajandustoodete importija ning paljude põllumajanduslike toorainete puhul on ta märkimisväärselt kaugel sellest, et suuta end ise sõltumatult varustada; arvestades, et loomasööda hinnatõus tõstab tootmiskulusid, mis võib põhjustada loomakasvatustoodete toodangu vähenemist;

| D. | arvestades, et toorainehindade märkimisväärne kõikumine võib muutuda maailmaturul esiletungivamaks ja korrapärasemaks nähtuseks; arvestades, et toiduainete kõrgemad hinnad ei tähenda põllumajandustootjatele automaatselt suuremat sissetulekut ning selle peamiseks põhjuseks on põllumajandusliku tootmise sisendkulude kiire kasv ning järjest suurem erinevus tootmiskulude ja jaehindade vahel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et toorainehindade märkimisväärne kõikumine võib muutuda maailmaturul esiletungivamaks ja korrapärasemaks nähtuseks; arvestades, et toiduainete kõrgemad hinnad ei tähenda põllumajandustootjatele automaatselt suuremat sissetulekut ning selle peamiseks põhjuseks on põllumajandusliku tootmise sisendkulude kiire kasv ning järjest suurem erinevus tootmiskulude ja jaehindade vahel;

| E. | arvestades, et toiduainete varud maailmas on kahanenud ohtlikult madala tasemeni, sest Teise maailmasõja järel jätkus varust üheks aastaks, 2007. aastal ainult 57 päevaks ja 2008. aastal kõigest 40 päevaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et toiduainete varud maailmas on kahanenud ohtlikult madala tasemeni, sest Teise maailmasõja järel jätkus varust üheks aastaks, 2007. aastal ainult 57 päevaks ja 2008. aastal kõigest 40 päevaks;

| F. | arvestades, et isegi ELis on varud vähenenud nii suurel määral, et toidu hädaabiprogrammil on praegu vähem toitu, mida jagada; arvestades nimetatud probleemi, ja et ülemaailmsel toiduhinnakriisil on olnud kohesed ja rasked tagajärjed, mille tõttu FAO andmetel tõusis nälgivate inimeste arv maailmas 2009. aastal ühe miljardini, st kuuest inimesest üks on praegu alatoitunud ja kannatab kroonilist nälga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et isegi ELis on varud vähenenud nii suurel määral, et toidu hädaabiprogrammil on praegu vähem toitu, mida jagada; arvestades nimetatud probleemi, ja et ülemaailmsel toiduhinnakriisil on olnud kohesed ja rasked tagajärjed, mille tõttu FAO andmetel tõusis nälgivate inimeste arv maailmas 2009. aastal ühe miljardini, st kuuest inimesest üks on praegu alatoitunud ja kannatab kroonilist nälga;

| G. | arvestades, et üle 40 miljoni inimese sureb iga aasta nälga ja vaesusesse, sh üks laps iga kuue sekundi järel; arvestades, et see on tekitanud mässe ja rahutusi terves ilmas, destabiliseerides veelgi riike ja piirkondi üle kogu maailma; tuletades meelde, et 185 riigi esindajad võtsid 1996. aasta toiduteemalise ülemaailmse tippkohtumise käigus kohustuse vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra; ja arvestades, et rohkem kui pool maailma elanikkonnast moodustavad väiketalunikud, karjused ja maatöölised, kes on ühtlasi põhilised näljaohvrid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üle 40 miljoni inimese sureb iga aasta nälga ja vaesusesse, sh üks laps iga kuue sekundi järel; arvestades, et see on tekitanud mässe ja rahutusi terves ilmas, destabiliseerides veelgi riike ja piirkondi üle kogu maailma; tuletades meelde, et 185 riigi esindajad võtsid 1996. aasta toiduteemalise ülemaailmse tippkohtumise käigus kohustuse vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra; ja arvestades, et rohkem kui pool maailma elanikkonnast moodustavad väiketalunikud, karjused ja maatöölised, kes on ühtlasi põhilised näljaohvrid;

| H. | arvestades, et kliimamuutus mõjutab oluliselt põllumajandust, nt vähendades eriti vaestes maades põllumajanduslikku tegevust takistava veepuuduse tõttu saagikust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutus mõjutab oluliselt põllumajandust, nt vähendades eriti vaestes maades põllumajanduslikku tegevust takistava veepuuduse tõttu saagikust;

| I. | arvestades, et arengumaades annab põllumajandus tööd ja elatist rohkem kui 70%-le ning paljudes Aafrika riikides enam kui 80%-le tööjõust ning seetõttu on maaelu arengu poliitika vaesuse ja nälja probleemiga tulemuslikult tegelemisel ülioluline; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on põllumajandussektori majanduskasv vaesuse vähendamisel kaks korda tulemuslikum kui muude sektorite majanduskasv; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arengumaades annab põllumajandus tööd ja elatist rohkem kui 70%-le ning paljudes Aafrika riikides enam kui 80%-le tööjõust ning seetõttu on maaelu arengu poliitika vaesuse ja nälja probleemiga tulemuslikult tegelemisel ülioluline; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on põllumajandussektori majanduskasv vaesuse vähendamisel kaks korda tulemuslikum kui muude sektorite majanduskasv;

| J. | arvestades, et Euroopa Liit annab üle 50% arenguabist terves maailmas, sh liikmesriikide maksed; seda tõsiasja tõendab praegune EÜ rahastamisvahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard eurot uue rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ning ülejäänud olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liit annab üle 50% arenguabist terves maailmas, sh liikmesriikide maksed; seda tõsiasja tõendab praegune EÜ rahastamisvahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard eurot uue rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ning ülejäänud olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu);

| K. | arvestades, et aina suuremat osa raadatud maad ja põllumajandusvahendeid kasutatakse loomasööda, liha ja agrokütuse tarvis biomassi tootmiseks, mis on aidanud kaasa ülemaailmsele spekuleerimisele põllumajanduslike toorainetega, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et aina suuremat osa raadatud maad ja põllumajandusvahendeid kasutatakse loomasööda, liha ja agrokütuse tarvis biomassi tootmiseks, mis on aidanud kaasa ülemaailmsele spekuleerimisele põllumajanduslike toorainetega,

| 1. | rõhutab, et nälga ja vaesust kannatavate inimeste arv ületab nüüd 1 miljardi piiri ning sellel on vastuvõetamatult hukatuslik mõju maailma elanikest ühe kuuendiku elule; märgib, et pika aja jooksul toiduga kindlustatusesse, põllumajandusse ja maaelu arendamisse tehtud liiga väheste investeeringute mõju teravnes hiljuti veelgi muude tegurite seas toidu-, finants- ja majanduskriisi tõttu, ja et üldised jõupingutused ei ole seni olnud piisavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; märgib, et tuleb võtta ühiselt meetmeid, et anda sellele suundumusele tagasikäik ja teha järk-järgult teoks õigus piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et nälga ja vaesust kannatavate inimeste arv ületab nüüd 1 miljardi piiri ning sellel on vastuvõetamatult hukatuslik mõju maailma elanikest ühe kuuendiku elule; märgib, et pika aja jooksul toiduga kindlustatusesse, põllumajandusse ja maaelu arendamisse tehtud liiga väheste investeeringute mõju teravnes hiljuti veelgi muude tegurite seas toidu-, finants- ja majanduskriisi tõttu, ja et üldised jõupingutused ei ole seni olnud piisavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; märgib, et tuleb võtta ühiselt meetmeid, et anda sellele suundumusele tagasikäik ja teha järk-järgult teoks õigus piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames;

| 2. | rõhutab igaühe õigust piisavale, ohutule ja toitvale toidule; nõuab näljavaba maailma ja juhib tähelepanu asjaolule, et tõsiseks võitluseks nälja vastu on vaja välja töötada terviklik poliitika, mis tõhustab jätkusuutlikku põllumajandust ja toiduainete tootmissüsteeme, et parandada arengumaade suutlikkust oma elanikkonda ära toita; kutsub riike üles rakendama FAO vabatahtlikke suuniseid, mille abil teostatakse järk-järgult õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames, ning toetab nende osalemise, läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtetel rajanevate suuniste rakendamist tegelikkuses; väljendab rahulolu Rooma tippkohtumisel põhimõtteliselt võetud kohustustega, kuid on siiski pettunud asjaolus, et konkreetseid finantslubadusi ei antud ja kohal viibis vähe G8 kõrgetasemelisi esindajaid; kutsub sellega seoses kõiki liikmesriike üles kahekordistama aastatuhande arengueesmärgi nr 1 (vähendada 2015. aastaks nälga poole võrra) saavutamiseks võetud kohustusi ja kiitma heaks ülemaailmse eesmärgi kaotada nälg ja alatoitumus 2025. aastaks või vähemalt varaseimaks võimalikuks kuupäevaks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab igaühe õigust piisavale, ohutule ja toitvale toidule; nõuab näljavaba maailma ja juhib tähelepanu asjaolule, et tõsiseks võitluseks nälja vastu on vaja välja töötada terviklik poliitika, mis tõhustab jätkusuutlikku põllumajandust ja toiduainete tootmissüsteeme, et parandada arengumaade suutlikkust oma elanikkonda ära toita; kutsub riike üles rakendama FAO vabatahtlikke suuniseid, mille abil teostatakse järk-järgult õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames, ning toetab nende osalemise, läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtetel rajanevate suuniste rakendamist tegelikkuses; väljendab rahulolu Rooma tippkohtumisel põhimõtteliselt võetud kohustustega, kuid on siiski pettunud asjaolus, et konkreetseid finantslubadusi ei antud ja kohal viibis vähe G8 kõrgetasemelisi esindajaid; kutsub sellega seoses kõiki liikmesriike üles kahekordistama aastatuhande arengueesmärgi nr 1 (vähendada 2015. aastaks nälga poole võrra) saavutamiseks võetud kohustusi ja kiitma heaks ülemaailmse eesmärgi kaotada nälg ja alatoitumus 2025. aastaks või vähemalt varaseimaks võimalikuks kuupäevaks;

| 3. | rõhutab, kui tähtis on ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui Euroopa Liidus toiduainete tootmise tagamise vahend; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduga varustatuse ning kaitsnud ja edendanud lisaks maakeskkonda, ja et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusel peab olema sama roll ka tulevikus; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui tähtis on ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui Euroopa Liidus toiduainete tootmise tagamise vahend; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduga varustatuse ning kaitsnud ja edendanud lisaks maakeskkonda, ja et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusel peab olema sama roll ka tulevikus;

| 4. | rõhutab, et alates 2007. aastast on põllumajanduslike toorainete hinnad tugevalt kõikunud ja 2007. aasta keskpaigast kuni 2008. aasta keskpaigani tõusid hinnad järsult, millele järgnes jaehindade järsk tõus; märgib, et sellele põhitoorainete hindade järsule tõusule järgnes kiiresti toorainehindade järsk langus jätkusuutmatu tasemeni; on endiselt mures asjaolu pärast, et toiduainete hinnad võivad maailmamajanduse taastudes uuesti kasvada, kuna paljud struktuursed probleemid jäävad püsima, kaasa arvatud investeeringute puudumine ja suur nõudlus teatavates piirkondades; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et alates 2007. aastast on põllumajanduslike toorainete hinnad tugevalt kõikunud ja 2007. aasta keskpaigast kuni 2008. aasta keskpaigani tõusid hinnad järsult, millele järgnes jaehindade järsk tõus; märgib, et sellele põhitoorainete hindade järsule tõusule järgnes kiiresti toorainehindade järsk langus jätkusuutmatu tasemeni; on endiselt mures asjaolu pärast, et toiduainete hinnad võivad maailmamajanduse taastudes uuesti kasvada, kuna paljud struktuursed probleemid jäävad püsima, kaasa arvatud investeeringute puudumine ja suur nõudlus teatavates piirkondades;

| 5. | võtab murelikult teadmiseks põllumajandussisendite hinna kiire tõusu (näiteks väetiste ja seemnete hinnatõus), mis väljendub suuremates kulutustes, mida ei ole kõikidele põllumajandustootjatele (eelkõige loomakasvatussektoris) kompenseeritud võrdselt ja mis on märkimisväärselt kahandanud kõrgematest tooraine- ja toiduhindadest tulenevat põllumajandustootjate sissetuleku võimalikku kasvu, vähendades seega jätkusuutliku põllumajandusliku tootmise suurendamise stiimulit; on mures selle pärast, et sisendihindade järsk tõus võib põhjustada sisendite väiksemat kasutust ja potentsiaalset tootmise vähenemist, mis teravdab toidukriisi Euroopas ja mujal maailmas; |
| --- | --- |

5.

võtab murelikult teadmiseks põllumajandussisendite hinna kiire tõusu (näiteks väetiste ja seemnete hinnatõus), mis väljendub suuremates kulutustes, mida ei ole kõikidele põllumajandustootjatele (eelkõige loomakasvatussektoris) kompenseeritud võrdselt ja mis on märkimisväärselt kahandanud kõrgematest tooraine- ja toiduhindadest tulenevat põllumajandustootjate sissetuleku võimalikku kasvu, vähendades seega jätkusuutliku põllumajandusliku tootmise suurendamise stiimulit; on mures selle pärast, et sisendihindade järsk tõus võib põhjustada sisendite väiksemat kasutust ja potentsiaalset tootmise vähenemist, mis teravdab toidukriisi Euroopas ja mujal maailmas;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et viimaste aastate hinnakõikumised – nii kõrg- kui ka madalseisud – on muutnud toiduga kindlustatuse tagamise eriti raskeks; rõhutab, et kui põllumajandustootjad ei saa oma toodete eest õiglast hinda, lõpetavad nad tootmise; juhib veel kord tähelepanu asjaolule, et ELi põllumajandusettevõtted toodavad 17 – 30% maailma nisust, piimast ja veiselihast; rõhutab, et elujõuliste põllumajandusettevõtete säilitamine ELis on suurima tähtsusega ELi ja kogu maailma eelseisvatel aastatel toiduga varustamise seisukohalt; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et viimaste aastate hinnakõikumised – nii kõrg- kui ka madalseisud – on muutnud toiduga kindlustatuse tagamise eriti raskeks; rõhutab, et kui põllumajandustootjad ei saa oma toodete eest õiglast hinda, lõpetavad nad tootmise; juhib veel kord tähelepanu asjaolule, et ELi põllumajandusettevõtted toodavad 17 – 30% maailma nisust, piimast ja veiselihast; rõhutab, et elujõuliste põllumajandusettevõtete säilitamine ELis on suurima tähtsusega ELi ja kogu maailma eelseisvatel aastatel toiduga varustamise seisukohalt;

| 7. | juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajanduslike toorainete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad järjepidevalt kasvav üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemissagedusele vaesemates riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul; |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajanduslike toorainete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad järjepidevalt kasvav üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemissagedusele vaesemates riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul;

| 8. | märgib, et 2050. aastal arvatavasti 9 miljardi piiri ületava maailma elanikkonna toitmiseks peab põllumajandustoodang praegusega võrreldes 70% suurenema; juhib tähelepanu sellele, et maailmas kannatab üle 860 miljoni inimese pidevalt nälga; märgib, et Maailmapanga prognoosi järgi võib toiduainete kiire hinnatõus ning praegune kütuse- ja toidukriis tõugata võrreldes 2008. aastaga sügavamasse vaesusse veel 130–155 miljonit inimest; |
| --- | --- |

8.

märgib, et 2050. aastal arvatavasti 9 miljardi piiri ületava maailma elanikkonna toitmiseks peab põllumajandustoodang praegusega võrreldes 70% suurenema; juhib tähelepanu sellele, et maailmas kannatab üle 860 miljoni inimese pidevalt nälga; märgib, et Maailmapanga prognoosi järgi võib toiduainete kiire hinnatõus ning praegune kütuse- ja toidukriis tõugata võrreldes 2008. aastaga sügavamasse vaesusse veel 130–155 miljonit inimest;

| 9. | on veendunud, et ÜPP peaks jääma ELi toiduga kindlustatuse poliitika nurgakiviks ning et seda tuleks täiendavalt kohandada, et lahendada toiduga kindlustatuse probleemid Euroopas ja maailma tasandil; hoiatab turutoetusmeetmete kaotamise ning põllumajandustootjate toetuste vähendamise eest seoses äärmiselt kõikuvate toormehindadega ja seega põllumajandustootjate sissetulekutega; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et ÜPP peaks jääma ELi toiduga kindlustatuse poliitika nurgakiviks ning et seda tuleks täiendavalt kohandada, et lahendada toiduga kindlustatuse probleemid Euroopas ja maailma tasandil; hoiatab turutoetusmeetmete kaotamise ning põllumajandustootjate toetuste vähendamise eest seoses äärmiselt kõikuvate toormehindadega ja seega põllumajandustootjate sissetulekutega;

| 10. | rõhutab rahvusvahelise koostöö ja solidaarsuse tähtsust ning vajadust hoiduda ühepoolsetest meetmetest, mis ei ole kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirjaga ning ohustavad toiduga kindlustatust; nõuab tasakaalustatud kaubanduskokkuleppeid, kuna need on oluliseks osaks ülemaailmse toiduga kindlustatuse probleemile reageerimisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab rahvusvahelise koostöö ja solidaarsuse tähtsust ning vajadust hoiduda ühepoolsetest meetmetest, mis ei ole kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirjaga ning ohustavad toiduga kindlustatust; nõuab tasakaalustatud kaubanduskokkuleppeid, kuna need on oluliseks osaks ülemaailmse toiduga kindlustatuse probleemile reageerimisel;

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid eelseisvatesse Kopenhaageni läbirääkimistesse õiglased rahastamismehhanismid ja kliimamuutusega kohanemise vastutuse jagamise põhimõtte, pöörates erilist tähelepanu kliimahoidliku põllumajandustegevuse kui näljaga võitlemisel sidusa vahendi toetamisele, koordineeritud meetmete võtmisele, et takistada pinnase viljakuse ja bioloogilise mitmekesisuse kui toidu tootmissüsteemide kahe olulise osa jätkuvat vähenemist, ülemaailmsete toiduahelate üldise tõhususe suurendamisele ja jäätmekoguste vähendamisele ning kohalikule turule pääsu parandamisele; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid eelseisvatesse Kopenhaageni läbirääkimistesse õiglased rahastamismehhanismid ja kliimamuutusega kohanemise vastutuse jagamise põhimõtte, pöörates erilist tähelepanu kliimahoidliku põllumajandustegevuse kui näljaga võitlemisel sidusa vahendi toetamisele, koordineeritud meetmete võtmisele, et takistada pinnase viljakuse ja bioloogilise mitmekesisuse kui toidu tootmissüsteemide kahe olulise osa jätkuvat vähenemist, ülemaailmsete toiduahelate üldise tõhususe suurendamisele ja jäätmekoguste vähendamisele ning kohalikule turule pääsu parandamisele;

| 12. | tunnustab FAO seisukohta, et tõusvad toiduhinnad mõjutavad kõige rängemalt toiduainete netoimportijaid riike ning et paljud nendest riikidest on maailma vähim arenenud riigid; juhib taas tähelepanu asjaolule, et vaesus ja sõltuvus toidu impordist on peamised toiduainetega kindlustamatuse põhjused; tunneb muret asjaolu pärast, et tegelikult müüakse ainult väike osa maailma toidutoodangust rahvusvahelistel turgudel ning see pärineb üha sagedamini vähestest ekspordiriikidest; |
| --- | --- |

12.

tunnustab FAO seisukohta, et tõusvad toiduhinnad mõjutavad kõige rängemalt toiduainete netoimportijaid riike ning et paljud nendest riikidest on maailma vähim arenenud riigid; juhib taas tähelepanu asjaolule, et vaesus ja sõltuvus toidu impordist on peamised toiduainetega kindlustamatuse põhjused; tunneb muret asjaolu pärast, et tegelikult müüakse ainult väike osa maailma toidutoodangust rahvusvahelistel turgudel ning see pärineb üha sagedamini vähestest ekspordiriikidest;

| 13. | tunneb sügavat muret praeguse ülemaailmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla põllumajandusele eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisjoni üles analüüsima finantskriisi mõju põllumajandussektorile ning kaaluma ettepanekute esitamist, et tagada sektori stabiilsus ka laenude ja krediiditagatiste kättesaadavuse osas; juhib tähelepanu sellele, et käesolev toidukriis on tihedalt seotud finantskriisiga, millega seoses keskpankade tehtud likviidsuse süstid pankrottide ärahoidmiseks võisid suurendada spekulatiivseid investeeringuid toormesse; kutsub Rahvusvahelist Valuutafondi ja finantsstabiilsuse foorumit üles hindama seda nn kõrvalmõju ning võtma seda arvesse, kui tehakse ettepanekuid ülemaailmsete abinõude kohta; |
| --- | --- |

13.

tunneb sügavat muret praeguse ülemaailmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla põllumajandusele eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisjoni üles analüüsima finantskriisi mõju põllumajandussektorile ning kaaluma ettepanekute esitamist, et tagada sektori stabiilsus ka laenude ja krediiditagatiste kättesaadavuse osas; juhib tähelepanu sellele, et käesolev toidukriis on tihedalt seotud finantskriisiga, millega seoses keskpankade tehtud likviidsuse süstid pankrottide ärahoidmiseks võisid suurendada spekulatiivseid investeeringuid toormesse; kutsub Rahvusvahelist Valuutafondi ja finantsstabiilsuse foorumit üles hindama seda nn kõrvalmõju ning võtma seda arvesse, kui tehakse ettepanekuid ülemaailmsete abinõude kohta;

| 14. | on arvamusel, et ÜPP on ELi toiduga kindlustatuse poliitika oluline osa nüüd ja pärast 2013. aastat ning sel peaks olema tähtis roll arengupoliitikas, eriti seoses välispoliitikaga, mis käsitleb toiduga kindlustatust; on seisukohal, et toimivad ökosüsteemid, viljakas muld, stabiilne veevaru ja mitmekülgne maamajandus on pikaajalise toiduga kindlustatuse seisukohalt hädavajalikud; on seisukohal, et lisaks Euroopa Liidu toiduainete tootmise tagamisele võib ÜPP turgu moonutamata aidata kaasa ka toiduainete suurenenud nõudluse rahuldamisele kogu maailmas; nõuab meetmeid sellise kohaliku ja piirkondliku põllumajandustootmise stabiliseerimiseks, mis põhineb jätkusuutlikel tootmisviisidel ning pakub strateegilisi toiduvarusid; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et ÜPP on ELi toiduga kindlustatuse poliitika oluline osa nüüd ja pärast 2013. aastat ning sel peaks olema tähtis roll arengupoliitikas, eriti seoses välispoliitikaga, mis käsitleb toiduga kindlustatust; on seisukohal, et toimivad ökosüsteemid, viljakas muld, stabiilne veevaru ja mitmekülgne maamajandus on pikaajalise toiduga kindlustatuse seisukohalt hädavajalikud; on seisukohal, et lisaks Euroopa Liidu toiduainete tootmise tagamisele võib ÜPP turgu moonutamata aidata kaasa ka toiduainete suurenenud nõudluse rahuldamisele kogu maailmas; nõuab meetmeid sellise kohaliku ja piirkondliku põllumajandustootmise stabiliseerimiseks, mis põhineb jätkusuutlikel tootmisviisidel ning pakub strateegilisi toiduvarusid;

| 15. | on seisukohal, et rahastamisvahend kiirreageerimiseks kõrgustesse kerkivatele toiduhindadele arengumaades on vajalik esimene samm toidukriisist kõige enam mõjutatute esmavajaduste rahuldamisel; on arvamusel, et komisjon peaks kontrollima, kuidas raha kulutatakse, ja tagama, et seda kasutatakse alati seal, kus seda kõige rohkem vaja on, ning et komisjon peaks esitama korrapäraselt aruandeid Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et rahastamisvahend kiirreageerimiseks kõrgustesse kerkivatele toiduhindadele arengumaades on vajalik esimene samm toidukriisist kõige enam mõjutatute esmavajaduste rahuldamisel; on arvamusel, et komisjon peaks kontrollima, kuidas raha kulutatakse, ja tagama, et seda kasutatakse alati seal, kus seda kõige rohkem vaja on, ning et komisjon peaks esitama korrapäraselt aruandeid Euroopa Parlamendile;

| 16. | kutsub komisjoni üles tugevdama oma praeguseid Euroopas ja maailmas toiduga kindlustatuse tagamise programme; nõuab rahastamise suurendamist toiduga kindlustamise temaatilise programmi (2007–2010) puhul, millele praegu on eraldatud 925 miljonit eurot kogu programmiperioodiks; palub komisjonil viia läbi ELi põllumajandus-, arengu- ja kaubanduspoliitika ja vastavate programmide täieliku mõju hindamine, et tagada ülemaailmse toiduga kindlustatuse sidus ja jätkusuutlik poliitiline lähenemisviis; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles tugevdama oma praeguseid Euroopas ja maailmas toiduga kindlustatuse tagamise programme; nõuab rahastamise suurendamist toiduga kindlustamise temaatilise programmi (2007–2010) puhul, millele praegu on eraldatud 925 miljonit eurot kogu programmiperioodiks; palub komisjonil viia läbi ELi põllumajandus-, arengu- ja kaubanduspoliitika ja vastavate programmide täieliku mõju hindamine, et tagada ülemaailmse toiduga kindlustatuse sidus ja jätkusuutlik poliitiline lähenemisviis;

| 17. | kinnitab veel kord, et toiduga kindlustatus on riikide vastutusel ning et toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisele suunatud kavu tuleb kavandada, koordineerida, nende omanikuks olla ja neid juhtida riigi tasandil ning need peavad toetuma konsulteerimisele kõikide peamiste sidusrühmadega; rõhutab, et toiduga kindlustatus peaks olema esmatähtis ja see peaks kajastuma riiklikes programmides ja eelarvetes; rõhutab, et heal valitsemistaval peaks olema juhtiv roll ning riigi tasandil korruptsiooniga tuleb tegeleda; on arvamusel, et võitlus näljaga peab rajanema õigusel sõltumatusele toiduainetega varustamisel, mida määratletakse kui riigi või piirkonna suutlikkust oma põllumajandus- ja toidupoliitikat, -prioriteete ja -strateegiaid demokraatlikult rakendada; |
| --- | --- |

17.

kinnitab veel kord, et toiduga kindlustatus on riikide vastutusel ning et toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisele suunatud kavu tuleb kavandada, koordineerida, nende omanikuks olla ja neid juhtida riigi tasandil ning need peavad toetuma konsulteerimisele kõikide peamiste sidusrühmadega; rõhutab, et toiduga kindlustatus peaks olema esmatähtis ja see peaks kajastuma riiklikes programmides ja eelarvetes; rõhutab, et heal valitsemistaval peaks olema juhtiv roll ning riigi tasandil korruptsiooniga tuleb tegeleda; on arvamusel, et võitlus näljaga peab rajanema õigusel sõltumatusele toiduainetega varustamisel, mida määratletakse kui riigi või piirkonna suutlikkust oma põllumajandus- ja toidupoliitikat, -prioriteete ja -strateegiaid demokraatlikult rakendada;

| 18. | on arvamusel, et jätkuvad jätkusuutliku põllumajandustootmise uuringud on üliolulised; rõhutab avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute, ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvormi ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi rolli; nõuab tehnosiirde programmide rakendamist arengumaades, kus need on asjakohased; palub FAO liikmete valitsustel IAASTD soovitusi, et asendada analüüsiv-teaduslik tehnoloogiasiirde põhimõte sünteesiv-osaleva, talunikule keskendunud uuendusliku põhimõttega; |
| --- | --- |

18.

on arvamusel, et jätkuvad jätkusuutliku põllumajandustootmise uuringud on üliolulised; rõhutab avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute, ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvormi ning teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi rolli; nõuab tehnosiirde programmide rakendamist arengumaades, kus need on asjakohased; palub FAO liikmete valitsustel IAASTD soovitusi, et asendada analüüsiv-teaduslik tehnoloogiasiirde põhimõte sünteesiv-osaleva, talunikule keskendunud uuendusliku põhimõttega;

| 19. | on seisukohal, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu oluliselt asjaolu, et väikepõllumajandustootjatel on sageli võimatu saada laenu või mikrokrediiti, et investeerida seemnetesse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse; rõhutab samuti probleemi seoses laenutagatistega, mis enamasti puuduvad; palub Euroopa Investeerimispangal uurida viise, kuidas pakkuda arengumaade kohalike toiduainete tootjate abistamiseks programme, millega kaasnevad laenutagatised, et neil oleks kergem saada laenu ja mikrokrediiti; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu oluliselt asjaolu, et väikepõllumajandustootjatel on sageli võimatu saada laenu või mikrokrediiti, et investeerida seemnetesse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse; rõhutab samuti probleemi seoses laenutagatistega, mis enamasti puuduvad; palub Euroopa Investeerimispangal uurida viise, kuidas pakkuda arengumaade kohalike toiduainete tootjate abistamiseks programme, millega kaasnevad laenutagatised, et neil oleks kergem saada laenu ja mikrokrediiti;

| 20. | otsustab luua kõrgetasemelise töörühma, mis tegeleks ELi panusega ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse saavutamisse, et töötada välja ühine lähenemisviis suurimatele probleemidele, mis komisjon on kindlaks teinud jätkusuutliku põllumajanduse, kalanduse ja maapiirkondade arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

otsustab luua kõrgetasemelise töörühma, mis tegeleks ELi panusega ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse saavutamisse, et töötada välja ühine lähenemisviis suurimatele probleemidele, mis komisjon on kindlaks teinud jätkusuutliku põllumajanduse, kalanduse ja maapiirkondade arengu valdkonnas;

| 21. | märgib, et ülemaailmne toidukriis on üks suurimaid ohte rahule ja stabiilsusele maailmas; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni hiljutiste jõupingutuste üle ülemaailmse toiduga kindlustatuse küsimuse käsitlemisviiside uurimisel; kutsub liikmesriike üles toetama selliseid algatusi riigi ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

21.

märgib, et ülemaailmne toidukriis on üks suurimaid ohte rahule ja stabiilsusele maailmas; tunneb sellega seoses heameelt komisjoni hiljutiste jõupingutuste üle ülemaailmse toiduga kindlustatuse küsimuse käsitlemisviiside uurimisel; kutsub liikmesriike üles toetama selliseid algatusi riigi ja kohalikul tasandil;

| 22. | rõhutab, et juhul, kui välisinvestorid omandavad põllumaid, eelkõige Aafrikas, tuleb vältida kahjulikku mõju kohalikule toiduga kindlustatusele ning maa jätkusuutmatut kasutamist; juhib tähelepanu asjaolule, et maa kasutamisel tootmiseks võib olla ka positiivne mõju; nõuab tungivalt, et FAO ja liikmesriigid töötaksid välja ühised reeglid ja õigusakti ettepanekud, milles tunnistataks kõigi riikide kohaliku elanikkonna õigust kontrollida põllumaad ja teisi loodusressursse, et tagada enda toiduga kindlustatus; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et juhul, kui välisinvestorid omandavad põllumaid, eelkõige Aafrikas, tuleb vältida kahjulikku mõju kohalikule toiduga kindlustatusele ning maa jätkusuutmatut kasutamist; juhib tähelepanu asjaolule, et maa kasutamisel tootmiseks võib olla ka positiivne mõju; nõuab tungivalt, et FAO ja liikmesriigid töötaksid välja ühised reeglid ja õigusakti ettepanekud, milles tunnistataks kõigi riikide kohaliku elanikkonna õigust kontrollida põllumaad ja teisi loodusressursse, et tagada enda toiduga kindlustatus;

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

23.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 621.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0229.

(3)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 201.

(4)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0006.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/74

---

Neljapäev, 26. november 2009Nicaragua

P7_TA(2009)0103

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Nicaragua kohta

2010/C 285 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Nicaragua kohta, eelkõige 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni inimõigusaktivistide vastu suunatud rünnakute, kodanikuvabaduste ja demokraatia kohta Nicaraguas (1);

võttes arvesse 15. detsembril 2003. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi vahel sõlmitud poliitilist dialoogi ja koostööd käsitlevat lepingut ning Euroopa Majandusühenduse ning Costa Rica Vabariigi, El Salvadori Vabariigi, Guatemala Vabariigi, Hondurase Vabariigi, Nicaragua Vabariigi ja Panama Vabariigi koostöö raamlepingut (2);

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, juuni 2004;

võttes arvesse ELi ekspertrühma aruandeid 9. novembril 2008. aastal toimunud Nicaragua kohalike valimiste kohta;

võttes arvesse volinik Ferrero-Waldneri avaldusi sündmuste kohta Nicaraguas pärast 9. novembril 2008. aastal toimunud kohalikke valimisi;

võttes arvesse läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahelise assotsieerumislepingu allakirjutamiseks;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Inter American Press Association (IAPA) väljendas muret seoses Nicaragua valitsuse mitmete tegevuste ja avaldustega, mis lämmatavad selles riigis ajakirjandusvabadust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Inter American Press Association (IAPA) väljendas muret seoses Nicaragua valitsuse mitmete tegevuste ja avaldustega, mis lämmatavad selles riigis ajakirjandusvabadust;

| B. | arvestades, et Nicaraguas ei ole põhiseaduse 1995. aastal kehtestatud artikli 147 järgi võimalik kandideerida kaheks järjestikuseks presidendi ametiajaks ning arvestades, et president Ortega üritab sellest sättest ebaseaduslikult hiilida, et kandideerida 2011. aasta valimistel teiseks ametiajaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Nicaraguas ei ole põhiseaduse 1995. aastal kehtestatud artikli 147 järgi võimalik kandideerida kaheks järjestikuseks presidendi ametiajaks ning arvestades, et president Ortega üritab sellest sättest ebaseaduslikult hiilida, et kandideerida 2011. aasta valimistel teiseks ametiajaks;

| C. | arvestades, et ainult seadusandjatel on õigus avada põhiseaduse reform, ning arvestades, et praegusel valitsusparteil (Sandinista National Liberal Front (FSLN)) puudub vajalik kahekolmandilikuline häälteenamus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ainult seadusandjatel on õigus avada põhiseaduse reform, ning arvestades, et praegusel valitsusparteil (Sandinista National Liberal Front (FSLN)) puudub vajalik kahekolmandilikuline häälteenamus;

| D. | arvestades, et 19. oktoobril 2009. aastal tuli Nicaragua ülemkohus keset ööd kokku, kuuest kohtunikust puudusid kolm, keda ei oldud kutsutud ning kes asendati kolme valitsusmeelse kohtunikuga, ning ühehäälselt kuulutati jõustamatuks põhiseaduse artikkel 147; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 19. oktoobril 2009. aastal tuli Nicaragua ülemkohus keset ööd kokku, kuuest kohtunikust puudusid kolm, keda ei oldud kutsutud ning kes asendati kolme valitsusmeelse kohtunikuga, ning ühehäälselt kuulutati jõustamatuks põhiseaduse artikkel 147;

| E. | arvestades, et kõik Rahvusassamblees esindatud opositsiooniparteid, samuti mitmed kodanikuühiskonna ühendused, juristid ja valitsusvälised organisatsioonid lükkasid selle kohtulahendi tagasi kui ebaseadusliku ning nõustusid tegema koostööd, et kaitsta Nicaraguas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik Rahvusassamblees esindatud opositsiooniparteid, samuti mitmed kodanikuühiskonna ühendused, juristid ja valitsusvälised organisatsioonid lükkasid selle kohtulahendi tagasi kui ebaseadusliku ning nõustusid tegema koostööd, et kaitsta Nicaraguas demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid;

| F. | arvestades, et Alianza Bolivariana de los Américas (ALBA) liikmesriigid kiitsid selle kohtulahendi viivitamatult heaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Alianza Bolivariana de los Américas (ALBA) liikmesriigid kiitsid selle kohtulahendi viivitamatult heaks;

| G. | arvestades, et Liberaalse Internatsionaali delegatsiooni ähvardati ja solvati nende Nicaragua visiidi ajal ning sandinistlikud ametivõimud ähvardasid selle presidenti, Euroopa Parlamendi liiget Johannes Cornelis van Baalenit lausa väljasaatmisega ning kuulutasid ta persona non grata’ks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Liberaalse Internatsionaali delegatsiooni ähvardati ja solvati nende Nicaragua visiidi ajal ning sandinistlikud ametivõimud ähvardasid selle presidenti, Euroopa Parlamendi liiget Johannes Cornelis van Baalenit lausa väljasaatmisega ning kuulutasid ta persona non grata’ks;

| H. | arvestades, et demokraatia olukord Nicaraguas on halvenenud pärast väidetavat pettust eelmistel 2008. aasta kohalike valimistel, rünnakuid ja tagakiusamist, mida on toime pannud inimõigusorganisatsioonide ja nende liikmete, samuti ajakirjanike ning meedia esindajate suhtes riigivõimudega seotud üksikisikud, poliitiliste jõud ja organid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et demokraatia olukord Nicaraguas on halvenenud pärast väidetavat pettust eelmistel 2008. aasta kohalike valimistel, rünnakuid ja tagakiusamist, mida on toime pannud inimõigusorganisatsioonide ja nende liikmete, samuti ajakirjanike ning meedia esindajate suhtes riigivõimudega seotud üksikisikud, poliitiliste jõud ja organid;

| I. | arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtete arendamine ja tugevdamine, samuti inimõiguste ja põhiõiguste austamine peab olema Euroopa Liidu välispoliitika lahutamatu osa; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et demokraatia ja õigusriigi põhimõtete arendamine ja tugevdamine, samuti inimõiguste ja põhiõiguste austamine peab olema Euroopa Liidu välispoliitika lahutamatu osa;

| J. | arvestades, et Euroopa Liit ja tema partnerid kannavad kolmandate riikidega inimõigust käsitlevat klauslit sisaldavate lepingute sõlmimisel vastutust rahvusvahelistele inimõiguste standarditele vastavuse tagamise eest, ning arvestades, et niisugused klauslid peavad olema vastastikused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liit ja tema partnerid kannavad kolmandate riikidega inimõigust käsitlevat klauslit sisaldavate lepingute sõlmimisel vastutust rahvusvahelistele inimõiguste standarditele vastavuse tagamise eest, ning arvestades, et niisugused klauslid peavad olema vastastikused;

| K. | arvestades, et Euroopa Liit peaks paremini kontrollima Nicaragua arenguprojektidele eraldatud vahendite kasutamist, tagamaks, et see raha ei jõuaks sandinistide kätte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liit peaks paremini kontrollima Nicaragua arenguprojektidele eraldatud vahendite kasutamist, tagamaks, et see raha ei jõuaks sandinistide kätte;

| L. | arvestades, et ÜRO, Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja mitmed Nicaragua valitsusvälised organisatsioonid on väljendanud muret hiljutiste valimiste läbipaistmatuse üle, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ÜRO, Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja mitmed Nicaragua valitsusvälised organisatsioonid on väljendanud muret hiljutiste valimiste läbipaistmatuse üle,

| 1. | mõistab hukka arvukad rünnakud ja tagakiusamised, mida on toime pandud inimõigusorganisatsioonide, nende liikmete ja sõltumatute ajakirjanike suhtes riigivõimudega seotud üksikisikud, poliitilised jõud ja organid; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka arvukad rünnakud ja tagakiusamised, mida on toime pandud inimõigusorganisatsioonide, nende liikmete ja sõltumatute ajakirjanike suhtes riigivõimudega seotud üksikisikud, poliitilised jõud ja organid;

| 2. | mõistab hukka põhiseaduse muudatused, millega kaasneb Nicaragua põhiseadusliku korra rikkumine, eriti Nicaragua valitsuse õiguslikult küsitava taktika kasutamise, kaasates ülemkohtusse valitsusmeelsed kohtunikud; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka põhiseaduse muudatused, millega kaasneb Nicaragua põhiseadusliku korra rikkumine, eriti Nicaragua valitsuse õiguslikult küsitava taktika kasutamise, kaasates ülemkohtusse valitsusmeelsed kohtunikud;

| 3. | kutsub president Ortegat üles austama Nicaragua põhiseadust, millega on keelatud kandideerida presidendiks kaheks järjestikuseks ametiajaks, ning juhib tähelepanu sellele, et ainult seadusandjatel on õigus avada põhiseaduse reform ning mitte mingil juhul ei ole sellist õigust kohtutel; |
| --- | --- |

3.

kutsub president Ortegat üles austama Nicaragua põhiseadust, millega on keelatud kandideerida presidendiks kaheks järjestikuseks ametiajaks, ning juhib tähelepanu sellele, et ainult seadusandjatel on õigus avada põhiseaduse reform ning mitte mingil juhul ei ole sellist õigust kohtutel;

| 4. | on seisukohal, et president Ortega suhtumisest on näha, et ta ei mõista ega austa demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ning tavaliste põhiõiguste nagu sõnavabaduse ja poliitilise tegevuse kasutamist; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et president Ortega suhtumisest on näha, et ta ei mõista ega austa demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid ning tavaliste põhiõiguste nagu sõnavabaduse ja poliitilise tegevuse kasutamist;

| 5. | toetab kõiki neid Nicaragua inimesi, kes on vastu põhiseadusliku korra rikkumisele, mille valitsusvõimud toime panid, ning nõuab põhiseadusliku korra viivitamatut taastamist ning 19. oktoobri 2009. aasta kohtulahendi tühistamist; |
| --- | --- |

5.

toetab kõiki neid Nicaragua inimesi, kes on vastu põhiseadusliku korra rikkumisele, mille valitsusvõimud toime panid, ning nõuab põhiseadusliku korra viivitamatut taastamist ning 19. oktoobri 2009. aasta kohtulahendi tühistamist;

| 6. | mõistab hukka Liberaalse Internatsionaali delegatsiooni, mida juhtis parlamendiliige Johannes Cornelis van Baalen, ähvardamise, solvamise ja hirmutamise, ning väljendab oma solidaarsust delegatsiooni liikmetega; |
| --- | --- |

6.

mõistab hukka Liberaalse Internatsionaali delegatsiooni, mida juhtis parlamendiliige Johannes Cornelis van Baalen, ähvardamise, solvamise ja hirmutamise, ning väljendab oma solidaarsust delegatsiooni liikmetega;

| 7. | mõistab hukka selle, kuidas viidi läbi 9. novembri 2008. aasta kohalikud valimised: Nicaragua valitsus kasutas osavaid võtteid opositsiooniparteide diskvalifitseerimiseks, valimispäeval toimusid arvukad eeskirjade eiramised, esitati süüdistusi valimispettuses ning keelduti akrediteerimast sõltumatuid välismaiseid ja kohalikke valimisvaatlejaid; kutsub komisjoni üles saatma ELi valimiste vaatlemise missiooni tulevastele presidendivalimistele; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka selle, kuidas viidi läbi 9. novembri 2008. aasta kohalikud valimised: Nicaragua valitsus kasutas osavaid võtteid opositsiooniparteide diskvalifitseerimiseks, valimispäeval toimusid arvukad eeskirjade eiramised, esitati süüdistusi valimispettuses ning keelduti akrediteerimast sõltumatuid välismaiseid ja kohalikke valimisvaatlejaid; kutsub komisjoni üles saatma ELi valimiste vaatlemise missiooni tulevastele presidendivalimistele;

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et Ameerika Riikide Organisatsioon, mis on tavaliselt niivõrd tähelepanelik teiste probleemide suhtes, ei ole pidanud vajalikuks anda oma hinnangut sedavõrd selge põhiseadusliku korra rikkumise kohta ühes oma liikmesriigis; |
| --- | --- |

8.

mõistab hukka asjaolu, et Ameerika Riikide Organisatsioon, mis on tavaliselt niivõrd tähelepanelik teiste probleemide suhtes, ei ole pidanud vajalikuks anda oma hinnangut sedavõrd selge põhiseadusliku korra rikkumise kohta ühes oma liikmesriigis;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et assotsieerumislepingu läbirääkimistel Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahel tuleb Nicaraguale meelde tuletada Euroopa Liidu poolt kaitstavate ja edendatavate õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja inimõiguste austamist; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et assotsieerumislepingu läbirääkimistel Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika riikide vahel tuleb Nicaraguale meelde tuletada Euroopa Liidu poolt kaitstavate ja edendatavate õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja inimõiguste austamist;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Kesk-Ameerika Parlamendile, Nicaragua Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Nicaragua ülemkohtule. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Kesk-Ameerika Parlamendile, Nicaragua Vabariigi valitsusele ja parlamendile ning Nicaragua ülemkohtule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0641.

(2)  ELT L 63, 12.3.1999, lk 39.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/76

---

Neljapäev, 26. november 2009Laos ja Vietnam

P7_TA(2009)0104

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Laoses ja Vietnamis

2010/C 285 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 23.–25. oktoobril 2009 toimunud Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) 15. tippkohtumist;

võttes arvesse ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni ametissenimetamist 23. oktoobril 2009;

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste kohta 2008. aastal;

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks ELi ja Vietnami vahel ning kaks korda aastas ELi ja Vietnami valitsuse vahel peetavat ELi–Vietnami inimõigustealast dialoogi;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Laose kohta, eelkõige 15. novembri 2001. aasta resolutsiooni meelevaldsete vahistamiste ja poliitilise olukorra kohta Laoses (1) ning 1. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Kambodžas, Laoses ja Vietnamis (2);

võttes arvesse 1. detsembril 1997. aastal sõlmitud koostöölepingut ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel, mis põhineb „demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamisel, nagu need on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis”;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Vietnami valitsus on keeldunud reageerimast paljudele soovitustele, mis tehti 2009. aasta maist kuni septembrini toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise ajal, eesmärgiga parandada inimõiguste olukorda riigis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Vietnami valitsus on keeldunud reageerimast paljudele soovitustele, mis tehti 2009. aasta maist kuni septembrini toimunud ÜRO inimõiguste nõukogu üldise korrapärase läbivaatamise ajal, eesmärgiga parandada inimõiguste olukorda riigis;

| B. | arvestades, et Vietnamis on praegu sadu inimesi vangistatud oma usuliste ja poliitiliste tõekspidamiste pärast, sh mägielanikest (degari) kristlased, üks katoliku preester, mennoniidi pastorid, Cao Ðài usulahu liikmed ning Hòa Hao budistid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Vietnamis on praegu sadu inimesi vangistatud oma usuliste ja poliitiliste tõekspidamiste pärast, sh mägielanikest (degari) kristlased, üks katoliku preester, mennoniidi pastorid, Cao Ðài usulahu liikmed ning Hòa Hao budistid;

| C. | arvestades, et 27. septembril 2009 rünnati vägivaldselt ja peksti läbi sadu Bat Nha kloostri noori buda munki ja klooster rüüstati, samal ajal kui ametivõimud ja politsei nende abipalveid ignoreerisid; arvestades, et teiste munkade suhtes, kes leidsid varju Phuoc Hue templis, kasutas politsei füüsilist vägivalda ja ahistas neid; arvestades, et valitsus ähvardab munkasid väljatõstmisega selle alusel, et nad on ilma loa või eelneva registreerimiseta hõivanud Bat Nha kloostri; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 27. septembril 2009 rünnati vägivaldselt ja peksti läbi sadu Bat Nha kloostri noori buda munki ja klooster rüüstati, samal ajal kui ametivõimud ja politsei nende abipalveid ignoreerisid; arvestades, et teiste munkade suhtes, kes leidsid varju Phuoc Hue templis, kasutas politsei füüsilist vägivalda ja ahistas neid; arvestades, et valitsus ähvardab munkasid väljatõstmisega selle alusel, et nad on ilma loa või eelneva registreerimiseta hõivanud Bat Nha kloostri;

| D. | arvestades, et rünnakut kloostri vastu seostavad paljud 10 punktist koosneva ettepanekuga usuliseks reformiks, mille Thich Nhat Hanh esitas Vietnami presidendile Nguyen Minh Trietile 2007. aastal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rünnakut kloostri vastu seostavad paljud 10 punktist koosneva ettepanekuga usuliseks reformiks, mille Thich Nhat Hanh esitas Vietnami presidendile Nguyen Minh Trietile 2007. aastal;

| E. | arvestades, et kõik usulised rühmitused peavad saama tegutsemiseks loa valitsuselt ja nende tegevust jälgivad valitsuse poolt määratud korralduskomiteed, ning arvestades, et paljusid usuorganisatsioone ähvardab keelustamine ja liikmete tagakiusamine, kui nad soovivad säilitada oma sõltumatust valitsusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõik usulised rühmitused peavad saama tegutsemiseks loa valitsuselt ja nende tegevust jälgivad valitsuse poolt määratud korralduskomiteed, ning arvestades, et paljusid usuorganisatsioone ähvardab keelustamine ja liikmete tagakiusamine, kui nad soovivad säilitada oma sõltumatust valitsusest;

| F. | arvestades, et vangistatud on praktiliselt kõik Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku juhid, eeskätt selle 81-aastane patriarh Thich Quang Do, väljapaistvaim Vietnami teisitimõtleja, kes on üle 27 aasta oma elust veetnud kinnipeetuna, praegusel hetkel Zen Thanh Minhi kloostris Ho Chi Minhi linnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vangistatud on praktiliselt kõik Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku juhid, eeskätt selle 81-aastane patriarh Thich Quang Do, väljapaistvaim Vietnami teisitimõtleja, kes on üle 27 aasta oma elust veetnud kinnipeetuna, praegusel hetkel Zen Thanh Minhi kloostris Ho Chi Minhi linnas;

| G. | arvestades, et Tran Khai Thanh Thuy, Vietnami naiskirjanik ja Vietnami demokraatliku liikumise juhtiv tegelane on pärast 9-kuulise vanglakaristuse kandmist 2007. aastal järjekordselt vahistatud; arvestades, et ta kannatab tõsise diabeedi all, millele vaatamata keelduvad Vietnami võimud teda tagatise vastu vabastamast või talle mingitki arstiabi võimaldamast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Tran Khai Thanh Thuy, Vietnami naiskirjanik ja Vietnami demokraatliku liikumise juhtiv tegelane on pärast 9-kuulise vanglakaristuse kandmist 2007. aastal järjekordselt vahistatud; arvestades, et ta kannatab tõsise diabeedi all, millele vaatamata keelduvad Vietnami võimud teda tagatise vastu vabastamast või talle mingitki arstiabi võimaldamast;

| H. | arvestades, et mitmetele meelsusvangidele, sh Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan, ja Nguyen Binh Thanh, kes on süüdi mõistetud „Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vastase propaganda” eest, keeldutakse vanglas osutamast kohast meditsiiniabi, kuigi nende tervislik seisund nõuab nende kohest hospitaliseerimist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmetele meelsusvangidele, sh Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan, ja Nguyen Binh Thanh, kes on süüdi mõistetud „Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsuse vastase propaganda” eest, keeldutakse vanglas osutamast kohast meditsiiniabi, kuigi nende tervislik seisund nõuab nende kohest hospitaliseerimist;

| I. | arvestades, et sõltumatute inimõigusorganisatsioonide puudumisel võtavad kirikujuhid tihti üle inimõiguste kaitsjate rolli ning võitlevad suurema sallivuse ja demokraatlike põhimõtete eest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et sõltumatute inimõigusorganisatsioonide puudumisel võtavad kirikujuhid tihti üle inimõiguste kaitsjate rolli ning võitlevad suurema sallivuse ja demokraatlike põhimõtete eest;

| J. | arvestades, et Vietnam, kellest saab 2010. aastal ASEANi eesistujariik, peaks oma inimõiguste olukorda parandades teistele eeskujuks olema; arvestades, et valitsus võiks alustada sadade rahumeelsete valitsuse kritiseerijate, sõltumatute kirikutegelaste, blogijate ning demokraatia eestkõnelejate vabastamisest, kes on rahvusvahelist õigust rikkudes vangistatud oma rahulolematuse rahumeelse väljendamise eest, süüdistatuna alusetult riigi julgeoleku ohustamises; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Vietnam, kellest saab 2010. aastal ASEANi eesistujariik, peaks oma inimõiguste olukorda parandades teistele eeskujuks olema; arvestades, et valitsus võiks alustada sadade rahumeelsete valitsuse kritiseerijate, sõltumatute kirikutegelaste, blogijate ning demokraatia eestkõnelejate vabastamisest, kes on rahvusvahelist õigust rikkudes vangistatud oma rahulolematuse rahumeelse väljendamise eest, süüdistatuna alusetult riigi julgeoleku ohustamises;

| K. | arvestades, et 25. septembril 2009 ratifitseeris Laose Demokraatlik Rahvavabariik kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, mis tagab inimestele õiguse usuvabadusele, ühinemisvabadusele ning sõna- ja ajakirjandusvabadusele, samuti õiguse meelt avaldada ning poliitilised õigused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 25. septembril 2009 ratifitseeris Laose Demokraatlik Rahvavabariik kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti, mis tagab inimestele õiguse usuvabadusele, ühinemisvabadusele ning sõna- ja ajakirjandusvabadusele, samuti õiguse meelt avaldada ning poliitilised õigused;

| L. | arvestades, et peaaegu kuu aega pärast Viangchanis tudengite ja õppejõudude algatatud „26. oktoobri 1999. aasta üliõpilasliikumise” 10. aastapäeva viibivad liikumise juhid – Thongpaseuth Keuakoun, Seng-Aloun Phengphanh, Bouavanh Chanmanivong ja Kèochay – endiselt salajases kinnipidamiskohas ning teadete kohaselt on Khamphouvieng Sisa-At ebaselgetel asjaoludel vangistuses hukkunud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et peaaegu kuu aega pärast Viangchanis tudengite ja õppejõudude algatatud „26. oktoobri 1999. aasta üliõpilasliikumise” 10. aastapäeva viibivad liikumise juhid – Thongpaseuth Keuakoun, Seng-Aloun Phengphanh, Bouavanh Chanmanivong ja Kèochay – endiselt salajases kinnipidamiskohas ning teadete kohaselt on Khamphouvieng Sisa-At ebaselgetel asjaoludel vangistuses hukkunud;

| M. | arvestades, et 2. novembril 2009 peeti Laose Demokraatliku Rahvavabariigi salapolitsei poolt kinni üle 300 inimese, kes valmistusid rahumeelseks meeleavalduseks Viangchanis, et nõuda repressioonide 10. aastapäeva mälestuseks inimõiguste austamist ja mitmeparteisüsteemi, ning arvestades, et üheksa neist – pr Kingkèo ja pr Somchit, hr Soubinh, hr Souane, hr Sinpasong, hr Khamsone, hr Nou, hr Somkhit ja hr Sourigna – viibivad tänaseni vahi all; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2. novembril 2009 peeti Laose Demokraatliku Rahvavabariigi salapolitsei poolt kinni üle 300 inimese, kes valmistusid rahumeelseks meeleavalduseks Viangchanis, et nõuda repressioonide 10. aastapäeva mälestuseks inimõiguste austamist ja mitmeparteisüsteemi, ning arvestades, et üheksa neist – pr Kingkèo ja pr Somchit, hr Soubinh, hr Souane, hr Sinpasong, hr Khamsone, hr Nou, hr Somkhit ja hr Sourigna – viibivad tänaseni vahi all;

| N. | arvestades, et Laos jätkab hmongi kogukondade tagakiusamist hmongide vastuhaku tõttu, mis ulatub tagasi 1960. aastatesse, rakendades hmongide suhtes, kes elavad aladel, mida peetakse vastuhaku keskusteks, vahistamist, piinamist, seksuaalset kuritarvitamist ning kohtuvälist hukkamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Laos jätkab hmongi kogukondade tagakiusamist hmongide vastuhaku tõttu, mis ulatub tagasi 1960. aastatesse, rakendades hmongide suhtes, kes elavad aladel, mida peetakse vastuhaku keskusteks, vahistamist, piinamist, seksuaalset kuritarvitamist ning kohtuvälist hukkamist;

| O. | arvestades, et 5 000 Laosest pärit hmongi, keda peetakse kinni Huay Nam Khao laagris Tais, kuuluvad väljasaatmisele vastavalt Tai ja Laose valitsuste vahelisele kokkuleppele, ning arvestades, et sellele lisaks peetakse 158 hmongi, sh 85 last, juba üle kolme aasta ebainimlikes tingimustes kinni Nong Khais; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 5 000 Laosest pärit hmongi, keda peetakse kinni Huay Nam Khao laagris Tais, kuuluvad väljasaatmisele vastavalt Tai ja Laose valitsuste vahelisele kokkuleppele, ning arvestades, et sellele lisaks peetakse 158 hmongi, sh 85 last, juba üle kolme aasta ebainimlikes tingimustes kinni Nong Khais;

| P. | arvestades, et üldine poliitiline olukord Laoses, mis on alates 1975. aastast olnud ühe partei võimu all ja mille elanikel ei ole endiselt põhilisi inimõigusi, on murettekitav, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et üldine poliitiline olukord Laoses, mis on alates 1975. aastast olnud ühe partei võimu all ja mille elanikel ei ole endiselt põhilisi inimõigusi, on murettekitav,

Vietnam

| 1. | kutsub valitsust tungivalt üles lõpetama igasugused repressioonid isikute vastu, kes kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste normide ja Vietnami põhiseadusega kasutavad oma õigust sõna-, usu- ja kogunemisvabadusele; kutsub Vietnami valitsust üles järgima oma rahvusvahelisi kohustusi, mis hõlmab kõikide usukogukondade ning usukommete täitmise vabaduse tunnustamist ja riigi poolt alusetult konfiskeeritud varade tagastamist Vietnami Ühendatud Budistlikule Kirikule, katoliku kirikule ning teistele usukogukondadele; |
| --- | --- |

1.

kutsub valitsust tungivalt üles lõpetama igasugused repressioonid isikute vastu, kes kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste normide ja Vietnami põhiseadusega kasutavad oma õigust sõna-, usu- ja kogunemisvabadusele; kutsub Vietnami valitsust üles järgima oma rahvusvahelisi kohustusi, mis hõlmab kõikide usukogukondade ning usukommete täitmise vabaduse tunnustamist ja riigi poolt alusetult konfiskeeritud varade tagastamist Vietnami Ühendatud Budistlikule Kirikule, katoliku kirikule ning teistele usukogukondadele;

| 2. | mõistab hukka üle 150 munga ja nunna vägivaldse väljatõstmise kloostritest ning asjaolu, et nendele rahumeelse budistliku kogukonna vastu suunatud meetmetele järgnenud äärmiselt pinev olukord on selges vastuolus kohustustega kinni pidada rahvusvaheliselt heakskiidetud normidest usuvabaduse alal, eriti kui inimesed püüavad kasutada oma õigusi, mida Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsus on ÜRO Julgeolekunõukogu liikme ja ASEANi tulevase eesistujana kohustatud järgima; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka üle 150 munga ja nunna vägivaldse väljatõstmise kloostritest ning asjaolu, et nendele rahumeelse budistliku kogukonna vastu suunatud meetmetele järgnenud äärmiselt pinev olukord on selges vastuolus kohustustega kinni pidada rahvusvaheliselt heakskiidetud normidest usuvabaduse alal, eriti kui inimesed püüavad kasutada oma õigusi, mida Vietnami Sotsialistliku Vabariigi valitsus on ÜRO Julgeolekunõukogu liikme ja ASEANi tulevase eesistujana kohustatud järgima;

| 3. | palub komisjonil ja nõukogul käimasolevate läbirääkimiste raames uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks Vietnamiga lisada sellesse siduv ja ühemõtteline klausel inimõiguste ja demokraatia kohta koos mehhanismiga, mis arvestaks selle rakendamist, eesmärgiga teha lõpp süstemaatilistele demokraatia ja inimõiguste rikkumistele; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ja nõukogul käimasolevate läbirääkimiste raames uue partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimiseks Vietnamiga lisada sellesse siduv ja ühemõtteline klausel inimõiguste ja demokraatia kohta koos mehhanismiga, mis arvestaks selle rakendamist, eesmärgiga teha lõpp süstemaatilistele demokraatia ja inimõiguste rikkumistele;

| 4. | nõuab, et lõpetataks igasugune tagakiusamine ja ahistamine ning munkadel ja nunnadel võimaldataks täita oma usukombeid vastavalt Thich Nhat Hanhi budistliku bonsa-kogukonna tavadele Bat Nhas ja mujal; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et lõpetataks igasugune tagakiusamine ja ahistamine ning munkadel ja nunnadel võimaldataks täita oma usukombeid vastavalt Thich Nhat Hanhi budistliku bonsa-kogukonna tavadele Bat Nhas ja mujal;

| 5. | nõuab Thich Quang Do tingimusteta vabastamist ning Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku ja selle juhtide õigusliku seisundi taastamist; |
| --- | --- |

5.

nõuab Thich Quang Do tingimusteta vabastamist ning Vietnami Ühendatud Budistliku Kiriku ja selle juhtide õigusliku seisundi taastamist;

| 6. | kutsub valitsust üles looma sõltumatut riiklikku inimõiguste komisjoni, kellele saaks esitada ja kes uuriks väiteid riigiametnike, sh julgeolekuteenistuste liikmete sooritatud piinamiste ja muude võimuliialduste kohta, ning kes algataks menetluse surmanuhtluse kaotamiseks; |
| --- | --- |

6.

kutsub valitsust üles looma sõltumatut riiklikku inimõiguste komisjoni, kellele saaks esitada ja kes uuriks väiteid riigiametnike, sh julgeolekuteenistuste liikmete sooritatud piinamiste ja muude võimuliialduste kohta, ning kes algataks menetluse surmanuhtluse kaotamiseks;

| 7. | kutsub Vietnami valitsust üles, pidades ilmas Vietnami rolli ÜRO Julgeolekunõukogu liikmena, esitama püsikutsed ÜRO eriraportööridele, eeskätt sõnavabaduse, usuvabaduse, piinamise, inimõiguste kaitsjate ja naistevastase vägivalla alal, ning ÜRO omavolilise kinnipidamise töörühmale; |
| --- | --- |

7.

kutsub Vietnami valitsust üles, pidades ilmas Vietnami rolli ÜRO Julgeolekunõukogu liikmena, esitama püsikutsed ÜRO eriraportööridele, eeskätt sõnavabaduse, usuvabaduse, piinamise, inimõiguste kaitsjate ja naistevastase vägivalla alal, ning ÜRO omavolilise kinnipidamise töörühmale;

Laos

| 8. | tervitab kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimist Laose valitsuse poolt; kutsub Laose ametivõime täielikult austama pakti tingimusi, ühtlustama Laose õigusaktid viivitamatult selle sätetega ning täita neid sätteid vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud normidele, eriti selles osas, mis puudutab sõna-, kogunemis- ja usuvabadust; |
| --- | --- |

8.

tervitab kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ratifitseerimist Laose valitsuse poolt; kutsub Laose ametivõime täielikult austama pakti tingimusi, ühtlustama Laose õigusaktid viivitamatult selle sätetega ning täita neid sätteid vastavalt rahvusvaheliselt kokkulepitud normidele, eriti selles osas, mis puudutab sõna-, kogunemis- ja usuvabadust;

| 9. | kordab oma nõudmist viivitamatult vabastada „26. oktoobri 1999. aasta üliõpilasliikumise” juhid ning kõik Laoses kinnipeetavad meelsusvangid ning loodab, et pädev ELi delegatsioon Viangchanis teostab selles küsimuses järelkontrolli; |
| --- | --- |

9.

kordab oma nõudmist viivitamatult vabastada „26. oktoobri 1999. aasta üliõpilasliikumise” juhid ning kõik Laoses kinnipeetavad meelsusvangid ning loodab, et pädev ELi delegatsioon Viangchanis teostab selles küsimuses järelkontrolli;

| 10. | kutsub Laose ametivõime üles tingimusteta vabastama kõik inimesed, kes vahistati seoses 2. novembri 2009. aasta kavandatava rahumeelse meeleavaldusega; |
| --- | --- |

10.

kutsub Laose ametivõime üles tingimusteta vabastama kõik inimesed, kes vahistati seoses 2. novembri 2009. aasta kavandatava rahumeelse meeleavaldusega;

| 11. | kutsub Tai ametivõime üles lõpetama viivitamatult 158 Laosest pärit hmongi põgeniku kinnipidamise ning võimaldama neil ümber asuda Taisse või Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse, Madalmaadesse või Austraaliasse, kes on juba andnud oma nõusoleku nende vastuvõtmiseks; kutsub Tai valitsust samuti üles tagama, et kõikidele Laose hmongidele Huay Nam Khao laagris oleks võimaldatud juurdepääs uuringutele ja staatuse määramisele, kui nad soovivad varjupaigataotlust esitada; |
| --- | --- |

11.

kutsub Tai ametivõime üles lõpetama viivitamatult 158 Laosest pärit hmongi põgeniku kinnipidamise ning võimaldama neil ümber asuda Taisse või Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse, Madalmaadesse või Austraaliasse, kes on juba andnud oma nõusoleku nende vastuvõtmiseks; kutsub Tai valitsust samuti üles tagama, et kõikidele Laose hmongidele Huay Nam Khao laagris oleks võimaldatud juurdepääs uuringutele ja staatuse määramisele, kui nad soovivad varjupaigataotlust esitada;

| 12. | kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult Laose hmongide kogukonna olukorda ning valitsuse programme, mis on suunatud etnilistele vähemustele; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult Laose hmongide kogukonna olukorda ning valitsuse programme, mis on suunatud etnilistele vähemustele;

| 13. | kordab oma nõudmist, et Laose ametivõimud kavandaksid ja rakendaksid nii kiiresti kui võimalik kõik reformid, mis on vajalikud demokraatia toomiseks Laosesse, kindlustaksid poliitilisele opositsioonile õiguse rahus meelt avaldada ning tagaksid, et rahvusliku leppimise nimel toimuksid lähemas tulevikus rahvusvaheliste vaatlejate osavõtul mitmeparteilised valimised; |
| --- | --- |

13.

kordab oma nõudmist, et Laose ametivõimud kavandaksid ja rakendaksid nii kiiresti kui võimalik kõik reformid, mis on vajalikud demokraatia toomiseks Laosesse, kindlustaksid poliitilisele opositsioonile õiguse rahus meelt avaldada ning tagaksid, et rahvusliku leppimise nimel toimuksid lähemas tulevikus rahvusvaheliste vaatlejate osavõtul mitmeparteilised valimised;

Üldised küsimused

| 14. | nõuab tungivalt, et ametivõimud vabastaksid viivitamatult ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad ning poliit- ja meelsusvangid, kuna nende kinnipidamine kujutab endast inimõiguste rikkumist; nõuab samuti, et ametivõimud tagaksid nende füüsilise ja vaimse heaolu igas olukorras ning võimaldaksid neile, kes seda vajavad, head ja sõltumatut professionaalset meditsiinilist abi; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et ametivõimud vabastaksid viivitamatult ja tingimusteta kõik inimõiguste kaitsjad ning poliit- ja meelsusvangid, kuna nende kinnipidamine kujutab endast inimõiguste rikkumist; nõuab samuti, et ametivõimud tagaksid nende füüsilise ja vaimse heaolu igas olukorras ning võimaldaksid neile, kes seda vajavad, head ja sõltumatut professionaalset meditsiinilist abi;

| 15. | palub nõukogul ja komisjonil koostada põhjalik hinnang partnerlus- ja koostöölepingute allkirjastamise järgsele demokraatia ja inimõiguste rakenduspoliitikale Laoses ja Vietnamis ning Euroopa Parlamenti sellest teavitada; |
| --- | --- |

15.

palub nõukogul ja komisjonil koostada põhjalik hinnang partnerlus- ja koostöölepingute allkirjastamise järgsele demokraatia ja inimõiguste rakenduspoliitikale Laoses ja Vietnamis ning Euroopa Parlamenti sellest teavitada;

*

* *

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Vietnami ja Laose valitsusele ja parlamendile, ASEANi sekretariaadile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Vietnami ja Laose valitsusele ja parlamendile, ASEANi sekretariaadile, ÜRO inimõiguste ülemkomissarile ning ÜRO peasekretärile.

---

(1)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 577.

(2)  ELT C 285 E, 22.11.2006, lk 129.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/80

---

Neljapäev, 26. november 2009Hiina: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine

P7_TA(2009)0105

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta resolutsioon Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine

2010/C 285 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni (1) ja 27. septembri 2007. aasta resolutsiooni (2) surmanuhtluse üldise moratooriumi kohta;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta ja 18. detsembri 2008. aasta resolutsioone surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (A/RES/62/149 ning A/RES/63/168);

võttes arvesse Euroopa Liidu eesistujariigi 29. oktoobri 2009. aasta avaldust kahe tiibetlase, Lobsang Gyaltseni ja Loyaki hukkamise kohta ning 12. novembri 2009. aasta avaldust üheksa uiguuri hukkamise kohta pärast 5.–7. juulil 2009. aastal Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas Urumqis toimunud rahutusi;

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artikleid 35, 36 ja 37, mille kohaselt kehtib kõikidele kodanikele sõna- ja usuvabadus ning milles kuulutatakse isikute vabadused „puutumatuks”;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eriti 13. detsembri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina tippkohtumise kohta – ELi ja Hiina vaheline dialoog inimõiguste küsimuses (3);

võttes arvesse 18.–19. novembril 2009 toimunud ELi ja Hiina seminari ja ELi ja Hiina vahelise inimõigustealase dialoogi 28. vooru, mis toimus 20. novembril 2009 Bejingis;

võttes arvesse ELi ja Hiina vahelise inimõigustealase dialoogi 27. vooru, mis toimus 14. mail 2009 Prahas;

võttes arvesse ELi ja Hiina12. tippkohtumist, mis toimub 30. novembril 2009. aastal Nanjingis;

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5,

| A. | arvestades, et EL rajaneb vabaduse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kui väärtuste järgimisel ning peab nende võõrandamatute õiguste järgimist ühiskonnas rahumeelse eksisteerimise vältimatuks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL rajaneb vabaduse, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete kui väärtuste järgimisel ning peab nende võõrandamatute õiguste järgimist ühiskonnas rahumeelse eksisteerimise vältimatuks eeltingimuseks;

| B. | arvestades, et ELi ja Hiina strateegiline partnerlus, mille üle praegu läbirääkimised käivad, on ELi ja Hiina edaspidiste suhete jaoks väga oluline, ning tõeline partnerlus peab tuginema ühistele väärtustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja Hiina strateegiline partnerlus, mille üle praegu läbirääkimised käivad, on ELi ja Hiina edaspidiste suhete jaoks väga oluline, ning tõeline partnerlus peab tuginema ühistele väärtustele;

| C. | arvestades, et EL nõudis 8. mail 2009, et muudetaks ära kõik tiibetlaste surmaotsused, mille Lhasa rahvakohus 2008. aasta märtsis Lhasa rahutuste järel mõistis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL nõudis 8. mail 2009, et muudetaks ära kõik tiibetlaste surmaotsused, mille Lhasa rahvakohus 2008. aasta märtsis Lhasa rahutuste järel mõistis;

| D. | arvestades, et Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas puhkes 2009. aasta juuli alguses viimaste aastakümnete tõsiseim rahvuspõhine vägivald, kui uiguurid tulid protestiks 2009. aastajuunis Lõuna-Hiina tehases uiguuri töötajate ründamise vastu Urumqis tänavaile meelt avaldama ning ründasid hanisid, tekitades neile vigastusi; arvestades, et ametlike andmete kohaselt sai 197 inimest surma ja üle 1 600 vigastada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas puhkes 2009. aasta juuli alguses viimaste aastakümnete tõsiseim rahvuspõhine vägivald, kui uiguurid tulid protestiks 2009. aastajuunis Lõuna-Hiina tehases uiguuri töötajate ründamise vastu Urumqis tänavaile meelt avaldama ning ründasid hanisid, tekitades neile vigastusi; arvestades, et ametlike andmete kohaselt sai 197 inimest surma ja üle 1 600 vigastada;

| E. | arvestades, et tagamaks Hiina kahe suurema rahvusvähemuse – tiibetlaste ja uiguuride – rahumeelne kooseksisteerimine Hiina rahva suure enamusega, kes on rahvuselt hanid, on hädavajalik alustada ausat, jätkuvat ja vastastikku lugupidavat dialoogi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tagamaks Hiina kahe suurema rahvusvähemuse – tiibetlaste ja uiguuride – rahumeelne kooseksisteerimine Hiina rahva suure enamusega, kes on rahvuselt hanid, on hädavajalik alustada ausat, jätkuvat ja vastastikku lugupidavat dialoogi;

| F. | arvestades, et uiguuri elanikkonna seas, kes on suuremalt jaolt moslemid ja kellel on kultuurisidemed Kesk-Aasiaga ning kes moodustavad Xinjiangi 20 miljonist elanikust umbkaudu poole, levib üha enam rahulolematus ja pahameel peamiselt hanidest Hiina võimudega, keda süüdistatakse usutegevuse tähelepanelikus jälgimises ja piiramises, mille ettekäändeks on nende endi rahvusrühma tööalane diskrimineerimine ja marginaliseerimises selles piirkonnas; arvestades, et inimõigustega tegelevate kohalike valitsusväliste organisatsioonide nõudmisele saata sündmuskohale sõltumatu uurimisrühm ei ole reageeritud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uiguuri elanikkonna seas, kes on suuremalt jaolt moslemid ja kellel on kultuurisidemed Kesk-Aasiaga ning kes moodustavad Xinjiangi 20 miljonist elanikust umbkaudu poole, levib üha enam rahulolematus ja pahameel peamiselt hanidest Hiina võimudega, keda süüdistatakse usutegevuse tähelepanelikus jälgimises ja piiramises, mille ettekäändeks on nende endi rahvusrühma tööalane diskrimineerimine ja marginaliseerimises selles piirkonnas; arvestades, et inimõigustega tegelevate kohalike valitsusväliste organisatsioonide nõudmisele saata sündmuskohale sõltumatu uurimisrühm ei ole reageeritud;

| G. | arvestades, et Hiina Rahvavabariik on väljendanud soovi, et Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas valitseksid rahvuste vahel harmoonilised suhted; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Hiina Rahvavabariik on väljendanud soovi, et Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas valitseksid rahvuste vahel harmoonilised suhted;

| H. | arvestades, et tiibetlastele 2008. aasta märtsis toimunud rahutuste tõttu mõistetud kohtuotsuste õiguspärasus on Human Rights Watchi raportiga kaheldavaks tunnistatud; raportis väideti, et mõned kohtumenetlused toimusid salastatud kuupäevadel ja tiibetlastele ei võimaldatud mõistlikku kaitset enda valitud advokaatide poolt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tiibetlastele 2008. aasta märtsis toimunud rahutuste tõttu mõistetud kohtuotsuste õiguspärasus on Human Rights Watchi raportiga kaheldavaks tunnistatud; raportis väideti, et mõned kohtumenetlused toimusid salastatud kuupäevadel ja tiibetlastele ei võimaldatud mõistlikku kaitset enda valitud advokaatide poolt;

| I. | arvestades, et religioossete kombetalituste suhtes rakendatakse Hiinas piiranguid ja need on riigi tähelepaneliku kontrolli all; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et religioossete kombetalituste suhtes rakendatakse Hiinas piiranguid ja need on riigi tähelepaneliku kontrolli all;

| J. | arvestades, et surmanuhtlust kohaldatakse Hiinas 68 kuriteo eest, sealhulgas mittevägivaldsete kuritegude, näiteks maksupettuse ja narkokuritegude eest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et surmanuhtlust kohaldatakse Hiinas 68 kuriteo eest, sealhulgas mittevägivaldsete kuritegude, näiteks maksupettuse ja narkokuritegude eest;

| 1. | kinnitab veelkord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja igasugustel asjaoludel; tuletab meelde ELi kindlalt võetud kohustust teha tööd surmanuhtluse kaotamise heaks kogu maailmas ja rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja edendada inimõigusi; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veelkord oma pikaajalist vastuseisu surmanuhtlusele kõigil juhtudel ja igasugustel asjaoludel; tuletab meelde ELi kindlalt võetud kohustust teha tööd surmanuhtluse kaotamise heaks kogu maailmas ja rõhutab taas, et surmanuhtluse kaotamine aitab tõsta inimväärikust ja edendada inimõigusi;

| 2. | tunnustab ülemkohtu 2007. aasta jaanuari otsust vaadata surmaotsused uuesti läbi, kuid mõistab hukka tõsiasja, et see ei ole toonud kaasa hukkamiste arvu olulist vähenemist Hiinas; tunneb jätkuvalt muret selle üle, et Hiinas pannakse toime kõige rohkem hukkamisi kogu maailmas; |
| --- | --- |

2.

tunnustab ülemkohtu 2007. aasta jaanuari otsust vaadata surmaotsused uuesti läbi, kuid mõistab hukka tõsiasja, et see ei ole toonud kaasa hukkamiste arvu olulist vähenemist Hiinas; tunneb jätkuvalt muret selle üle, et Hiinas pannakse toime kõige rohkem hukkamisi kogu maailmas;

| 3. | nõuab seepärast tungivalt, et Hiina valitsus kehtestaks surmanuhtlusele viivitamata ja tingimusteta moratooriumi, mida peetakse oluliseks sammuks surmanuhtluse kaotamisel; mõistab karmilt hukka kahe tiibetlase, Lobsang Gyaltseni ja Loyaki, ning üheksa uiguuri hukkamise pärast 2008. aasta märtsi Lhasa sündmusi ja Urumqi rahutusi 5.–7. juulil 2009; kutsub Hiina ametivõime üles peatama kõik ülejäänud Lhasa ja Urumqi rahvakohtu mõistetud surmaotsused ning asendama need inimeste puhul, kes on vägivallaaktides põhjendatult süüdi mõistetud, vanglakaristusega; mõistab hukka Tenzin Phuntsokile ja Kangtsukile seoses märtsi protestidega mõistetud surmanuhtluse, mis on kaheks aastaks peatatud, ja Dawa Sangpole mõistetud eluaegse vanglakaristuse, ning rõhutab, et tunneb muret, kas kohtumõistmine nende üle oli õiglane; |
| --- | --- |

3.

nõuab seepärast tungivalt, et Hiina valitsus kehtestaks surmanuhtlusele viivitamata ja tingimusteta moratooriumi, mida peetakse oluliseks sammuks surmanuhtluse kaotamisel; mõistab karmilt hukka kahe tiibetlase, Lobsang Gyaltseni ja Loyaki, ning üheksa uiguuri hukkamise pärast 2008. aasta märtsi Lhasa sündmusi ja Urumqi rahutusi 5.–7. juulil 2009; kutsub Hiina ametivõime üles peatama kõik ülejäänud Lhasa ja Urumqi rahvakohtu mõistetud surmaotsused ning asendama need inimeste puhul, kes on vägivallaaktides põhjendatult süüdi mõistetud, vanglakaristusega; mõistab hukka Tenzin Phuntsokile ja Kangtsukile seoses märtsi protestidega mõistetud surmanuhtluse, mis on kaheks aastaks peatatud, ja Dawa Sangpole mõistetud eluaegse vanglakaristuse, ning rõhutab, et tunneb muret, kas kohtumõistmine nende üle oli õiglane;

| 4. | kutsub taas Hiinat üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; mõistab hukka rahvus- ja usuvähemuste sageli diskrimineeriva kohtlemise Hiinas; |
| --- | --- |

4.

kutsub taas Hiinat üles ratifitseerima kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti; mõistab hukka rahvus- ja usuvähemuste sageli diskrimineeriva kohtlemise Hiinas;

| 5. | rõhutab, et Hiina valitsus avaldas 2009. aasta aprillis oma esimese riikliku inimõigustealase tegevuskava (2009–2010), mille eesmärk on eeskätt paremini kaitsta kodanike õigusi seaduste kohaldamise ja õigusalase tegevuse käigus, kaotada omavolilised kinnipidamised, keelustada tunnistuste väljapressimine piinamisega ja tagada õiglane ja avalik kohtupidamine;kutsub Hiina ametivõime üles avaldama toime pandud hukkamiste arvu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Hiina valitsus avaldas 2009. aasta aprillis oma esimese riikliku inimõigustealase tegevuskava (2009–2010), mille eesmärk on eeskätt paremini kaitsta kodanike õigusi seaduste kohaldamise ja õigusalase tegevuse käigus, kaotada omavolilised kinnipidamised, keelustada tunnistuste väljapressimine piinamisega ja tagada õiglane ja avalik kohtupidamine;kutsub Hiina ametivõime üles avaldama toime pandud hukkamiste arvu;

| 6. | kutsub Hiina ametivõime üles tegema kõik, et edendada hanide ja uiguuride vahel sisulist dialoogi, samuti kohaldama Xinjiangis kaasavat ja ulatuslikku majanduspoliitikat eesmärgiga tugevdada kohalikku isevastutust ja kaitsta uiguuride kultuurilist identiteeti; |
| --- | --- |

6.

kutsub Hiina ametivõime üles tegema kõik, et edendada hanide ja uiguuride vahel sisulist dialoogi, samuti kohaldama Xinjiangis kaasavat ja ulatuslikku majanduspoliitikat eesmärgiga tugevdada kohalikku isevastutust ja kaitsta uiguuride kultuurilist identiteeti;

| 7. | rõhutab, et inimõiguste olukord Hiinas tekitab jätkuvalt tõsist muret; rõhutab, et kõikide inimõiguste dialoogi voorude vahel on vaja hoolikalt jälgida, kuidas rakendatakse soovitusi, mille suhtes ollakse vastastikusele kokkuleppele jõutud varasemates dialoogides ja ELi-Hiina inimõigustealastel seminaridel, mis on dialoogi voorudele eelnenud ning milles on osalenud kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajad; kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama surmanuhtluse kaotamise ja rahvus- ning usuvähemuste õiguste järgimise küsimused 30. novembril 2009 toimuva ELi-Hiina 12. tippkohtumise päevakorda ning taotleda jätkuvalt, et partnerlus- ja koostöölepingusse, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse, lisataks klausel inimõiguste järgimise kohta Hiinas; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et inimõiguste olukord Hiinas tekitab jätkuvalt tõsist muret; rõhutab, et kõikide inimõiguste dialoogi voorude vahel on vaja hoolikalt jälgida, kuidas rakendatakse soovitusi, mille suhtes ollakse vastastikusele kokkuleppele jõutud varasemates dialoogides ja ELi-Hiina inimõigustealastel seminaridel, mis on dialoogi voorudele eelnenud ning milles on osalenud kodanikuühiskonna ja akadeemiliste ringkondade esindajad; kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama surmanuhtluse kaotamise ja rahvus- ning usuvähemuste õiguste järgimise küsimused 30. novembril 2009 toimuva ELi-Hiina 12. tippkohtumise päevakorda ning taotleda jätkuvalt, et partnerlus- ja koostöölepingusse, mille üle praegu läbirääkimisi peetakse, lisataks klausel inimõiguste järgimise kohta Hiinas;

| 8. | kutsub Hiina ametivõime üles lõpetama viivitamata karmi käe kampaania, millega Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas kõikide inimeste õigusi piiratakse, pööramata tähelepanu rahustuste põhjustele; |
| --- | --- |

8.

kutsub Hiina ametivõime üles lõpetama viivitamata karmi käe kampaania, millega Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas kõikide inimeste õigusi piiratakse, pööramata tähelepanu rahustuste põhjustele;

| 9. | nõuab, et Hiina valitsuse ja dalai-laama esindajate vahel avataks uuesti siiras ja tulemustele orienteeritud dialoog, tuginedes „Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumile”, eesmärgiga jõuda Tiibetis positiivsete, sisuliste ja oluliste muutusteni, mis on kooskõlas Hiina Rahvavabariigi põhiseaduses esitatud põhimõtetega; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et Hiina valitsuse ja dalai-laama esindajate vahel avataks uuesti siiras ja tulemustele orienteeritud dialoog, tuginedes „Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumile”, eesmärgiga jõuda Tiibetis positiivsete, sisuliste ja oluliste muutusteni, mis on kooskõlas Hiina Rahvavabariigi põhiseaduses esitatud põhimõtetega;

| 10. | kinnitab veel kord oma solidaarsust kõikide Urumqi, Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 2009. aasta juuli sündmuste ohvritega; tunnistades, et riiklikel institutsioonidel on kohustus tagada avalik kord, tunneb muret väidetavalt ebaproportsionaalse jõu kasutamise pärast uiguuride vastu ja paljude uiguuride kinnipidamise pärast; |
| --- | --- |

10.

kinnitab veel kord oma solidaarsust kõikide Urumqi, Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 2009. aasta juuli sündmuste ohvritega; tunnistades, et riiklikel institutsioonidel on kohustus tagada avalik kord, tunneb muret väidetavalt ebaproportsionaalse jõu kasutamise pärast uiguuride vastu ja paljude uiguuride kinnipidamise pärast;

| 11. | kutsub Hiina ametivõime üles tagama, et eelnimetatud sündmustega seoses kinni peetud isikutele tagataks vangistuse ajal rahvusvahelise õiguse kohaselt humaanne kohtlemine ja õiglane kohtupidamine, sealhulgas võimalus kasutada enda valitud advokaati, ning et lähtutaks süütuse presumptsioonist ning süüdimõistmise korral määrataks proportsionaalsed karistused; |
| --- | --- |

11.

kutsub Hiina ametivõime üles tagama, et eelnimetatud sündmustega seoses kinni peetud isikutele tagataks vangistuse ajal rahvusvahelise õiguse kohaselt humaanne kohtlemine ja õiglane kohtupidamine, sealhulgas võimalus kasutada enda valitud advokaati, ning et lähtutaks süütuse presumptsioonist ning süüdimõistmise korral määrataks proportsionaalsed karistused;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile,liikmesriikide valitsustele, Euroopa Nõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule ja Hiina Rahvavabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile,liikmesriikide valitsustele, Euroopa Nõukogule, ÜRO inimõiguste nõukogule ja Hiina Rahvavabariigi valitsusele.

---

(1)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lk 91.

(2)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 306.

(3)  ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 489.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 24. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/84

---

Teisipäev, 24. november 2009Tobias Pflügeri puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlus

P7_TA(2009)0082

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta otsus Tobias Pflügeri puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2055(IMM))

2010/C 285 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Tobias Pflügeri esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 5. mail 2009. aastal;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46;

võttes arvesse oma 16. mai 2006. aasta otsust Tobias Pflügeri puutumatuse võtmise taotluse kohta (2);

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0054/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament juba võttis Tobias Pflügeri puutumatuse oma 16. mai 2006. aasta otsusega, mis käsitles samu asjaolusid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament juba võttis Tobias Pflügeri puutumatuse oma 16. mai 2006. aasta otsusega, mis käsitles samu asjaolusid;

| B. | arvestades, et pärast lähemat uurimist näib, et Euroopa Parlamendi õigusi ei ohusta Tobias Pflügeri kahjuks tehtud 2. märtsi 2009. aasta kohtuotsus ega prokuröri 15. aprilli 2009. aasta taotlus suurendada talle määratud karistust, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pärast lähemat uurimist näib, et Euroopa Parlamendi õigusi ei ohusta Tobias Pflügeri kahjuks tehtud 2. märtsi 2009. aasta kohtuotsus ega prokuröri 15. aprilli 2009. aasta taotlus suurendada talle määratud karistust,

| 1. | otsustab mitte kaitsta Tobias Pflügeri puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab mitte kaitsta Tobias Pflügeri puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevale asutusele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ning kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

(2)  ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 74.

---

Kolmapäev, 25. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/86

---

Kolmapäev, 25. november 2009Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepinguga

P7_TA(2009)0088

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta otsus parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (2009/2062(REG))

2010/C 285 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artikleid 211 ja 212;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit, mis sisaldab eelarvekomisjoni 31. märtsi 2009. aasta arvamuses esitatud muudatusettepanekuid (A7-0043/2009);

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | otsustab, et need muudatused jõustuvad 1. detsembril 2009. aastal; |
| --- | --- |

2.

otsustab, et need muudatused jõustuvad 1. detsembril 2009. aastal;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 3 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 11 – lõige 3 a (uus) |
| | 3 a.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis, kuni jõustub kord (1), millega eraldatakse mõnele liikmesriigile parlamendis lisakohti kuni parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja lõpuni. Asjaomastel liikmesriikidel palutakse määrata vaatlejad kooskõlas siseriiklike õigusaktidega. |
| Muudatusettepanek 6 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 36 |
| Põhiõiguste
  austamise, subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja õigusriigi põhimõtete järgimise ning finantsasmõjude uurimine | Euroopa Liidu
  põhiõiguste
  harta järgimine |
| Õigusakti ettepaneku läbivaatamisel pöörab
  parlament
  erilist tähelepanu põhiõiguste austamisele ja eriti sellele, et õigusakt oleks kooskõlas
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  harta, subsidaarsuse, proportsionaalsuse ning õigusriigi põhimõtetega. Kui ettepanekul on finantsmõjud, teeb parlament kindlaks, kas finantsvahendeid on ette nähtud piisavalt. | 1.
     Parlament
  järgib oma tegevuses täielikult
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  hartas sätestatud põhiõigusi. |
| | Samuti järgib parlament täielikult Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning artikli 6 lõigetes 2 ja 3 sätestatud õigusi ja põhimõtteid. |
| | 2.
     
  Kui kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon, fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget on arvamusel, et õigusakti ettepanek või selle osa ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega, edastatakse küsimus nende taotlusel menetlemiseks harta tõlgendamise eest vastutavale komisjonile, kelle arvamus lisatakse kõnealuse valdkonna eest vastutava komisjoni raportile. |
| Muudatusettepanek 7 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 38 – lõige -1 (uus) |
| | -1.
     
  Kui ettepanekul on finantsmõjud, teeb parlament kindlaks, kas finantsvahendeid on ette nähtud piisavalt. |
| Muudatusettepanek 8 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 38 a (uus) |
| | Artikkel 38 a


  Subsidiaarsuse põhimõtte järgimine



  1.
     
  Õigusakti ettepaneku läbivaatamisel pöörab Euroopa Parlament erilist tähelepanu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimisele.




  2.
     
  Subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutav komisjon võib otsustada esitada õigusakti ettepaneku kohta vastutavale komisjonile soovitusi.




  3.
     
  Kui riigi parlament saadab kooskõlas riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli artikliga 3 ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikliga 6 Euroopa Parlamendi presidendile põhjendatud arvamuse, edastatakse see dokument menetlemiseks kõnealuse valdkonna eest vastutavale komisjonile ja teavitamise eesmärgil subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutavale komisjonile.




  4.
     
  Kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon ei korralda lõpphääletust enne, kui on möödunud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklis 6 sätestatud kaheksanädalane tähtaeg, välja arvatud riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli artiklis 4 osutatud edasilükkamatutel juhtudel.




  5.
     
  Kui põhjendatud arvamused õigusakti ettepaneku väidetava kokkusobimatuse kohta subsidiaarsuse põhimõttega esindavad vähemalt kolmandikku või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 alusel esitatud õigusakti ettepaneku puhul neljandikku kõikide riikide parlamentide häälte üldarvust, ei võta Euroopa Parlament otsust vastu enne, kui ettepaneku koostaja on teada andnud, kuidas ta kavatseb edasi toimida.




  6.
     
  Kui seadusandliku tavamenetluse raames esitatud põhjendatud arvamused õigusakti ettepaneku kokkusobimatuse kohta subsidiaarsuse põhimõttega esindavad vähemalt riikide parlamentide häälte lihtenamust, võib kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon pärast riikide parlamentide ja Euroopa Komisjoni põhjendatud arvamustega tutvumist ning pärast subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutava komisjoni seisukoha ärakuulamist soovitada Euroopa Parlamendil ettepaneku subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise tõttu tagasi lükata või esitab parlamendile muu soovituse, mis võib sisaldada ettepanekuid subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega seotud muudatusteks. Soovitusele lisatakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutava komisjoni arvamus.




  Soovitus esitatakse Euroopa Parlamendile aruteluks ja hääletuseks. Kui soovitus lükata ettepanek tagasi võetakse antud häälte enamusega vastu, kuulutab president menetluse lõppenuks. Kui Euroopa Parlament ettepanekut tagasi ei lükka, jätkub menetlus Euroopa Parlamendis heakskiidetud soovitusi arvesse võttes. |
| Muudatusettepanek 9 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 44 |
| Liikmesriikide
  ärakuulamine nende algatuste suhtes | Liikmesriikide
  algatustel põhinevad õigusloomemenetlused |
| 1.   Liikmesriikide poolt
  EÜ asutamislepingu artikli 67 lõike 1 või
  Euroopa Liidu lepingu
  artikli 34 lõike 2 ja artikli 42
  alusel esitatud algatusi menetletakse käesoleva artikli ja kodukorra artiklite 36 kuni 39 ja artiklite 43 ning 55 alusel. | 1.   Liikmesriikide poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli 76
  alusel esitatud algatusi menetletakse käesoleva artikli ja kodukorra artiklite 36–39 ja artiklite 43 ning 55 alusel. |
| 2.   Vastutav komisjon võib kutsuda algatuse esitanud
  liikmesriigi esindaja seda
  algatust vastavale komisjonile tutvustama.
  Liikmesriigi esindajaga
  võib ühineda nõukogu eesistuja esindaja. | 2.   Vastutav komisjon võib kutsuda algatuse esitanud
  liikmesriikide esindajad oma
  algatust vastavale komisjonile tutvustama.
  Esindajatele isaks võib osaleda ka nõukogu eesistuja. |
| 3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas see on algatuse suhtes võtnud seisukoha, ja kui see on nii, palub ta Euroopa Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile. | 3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas viimane on algatuse suhtes välja töötanud seisukoha, ja kui see on nii, palub ta Euroopa Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile. |
| 4.   Kui parlament sai Euroopa Komisjonilt ja/või liikmesriikidelt üheaegselt või lühikese ajavahemiku jooksul kaks või enam sama õiguslikku eesmärki taotlevat ettepanekut, käsitleb parlament neid ühes raportis. Oma raportis näitab vastutav komisjon ära, millise teksti suhtes on esitatud muudatusettepanekud ja teeb õigusloomega seotud resolutsioonis viited kõigile teistele tekstidele. | 4.   Kui parlament on saanud Euroopa Komisjonilt ja/või liikmesriikidelt üheaegselt või lühikese ajavahemiku jooksul kaks või enam sama õiguslikku eesmärki taotlevat ettepanekut, käsitleb parlament neid ühes raportis. Vastutav komisjon näitab raportis ära, millise teksti kohta on ta esitanud muudatusettepanekud ja viitab õigusloomega seotud resolutsioonis kõigile teistele tekstidele. |
| 5.
     
  Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 nimetatud ajavahemik algab siis, kui parlamendi istungil on teatatud, et parlament on ametlikes keeltes saanud kätte algatuse koos seletuskirjaga, milles kinnitatakse, et algatus on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise kohta. | |
| Muudatusettepanek 11 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 58 – lõige 1 |
| 1.   Pärast seda, kui parlament on võtnud vastu seisukoha Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta, jälgivad vastutava komisjoni esimees ja raportöör menetluse käiku
  selle
  ettepaneku vastuvõtmiseni nõukogus,
  tagamaks
  eelkõige, et nõukogu ja Euroopa Komisjon
  peavad korralikult kinni lubadustest, mis nad parlamendile muudatusettepanekutega seoses andsid. | 1.   Pärast seda, kui parlament on võtnud vastu seisukoha Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta, jälgivad vastutava komisjoni esimees ja raportöör menetluse käiku ettepaneku vastuvõtmiseni nõukogus, eelkõige
  eesmärgiga tagada
  , et nõukogu ja Euroopa Komisjon
  järgivad nõuetekohaselt parlamendi seisukoha osas võetud kohustusi
  . |
| Muudatusettepanek 12 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 59 – alapealkiri 1 |
| Kaasotsustamismenetlus | Seadusandlik tavamenetlus |
| | (Horisontaalne muudatus: sõnad „kaasotsustamine” ja „kaasotsustamismenetlus” asendatakse kogu kodukorra ulatuses sõnadega „seadusandlik tavamenetlus”.) |
| Muudatusettepanek 13 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 60 |
| Artikkel 60


  1975. a ühisdeklaratsiooni lepitusmenetlus



  1.
     
  Kui teatud oluliste ühendust puudutavate küsimuste puhul kavatseb nõukogu võtta vastu parlamendi arvamusest erineva otsuse, võib parlament oma sellekohase seisukoha esitamisel algatada nõukoguga lepitusmenetluse, milles osaleb aktiivselt ka Euroopa Komisjon.




  2.
     
  Parlament algatab selle menetluse ise või nõukogu initsiatiivil.




  3.
     
  Lepituskomiteesse saadetava delegatsiooni koosseisu, järgitava menetluse ning tulemuste parlamendile edastamise suhtes kohaldatakse artiklit 68.




  4.
     
  Vastutav komisjon kannab ette lepitusmenetluse tulemustest. Vastavat raportit arutatakse parlamendis ja see pannakse hääletusele. | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 14 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 61 – pealkiri |
| Nõukogu
  ühise
  seisukoha teatavakstegemine | Nõukogu seisukoha teatavakstegemine |
| | (Horisontaalne muudatus: sõnad „nõukogu ühine seisukoht” või „ühine seisukoht” asendatakse kogu kodukorra ulatuses vastavalt sõnadega „nõukogu seisukoht” või „seisukoht”.) |
| Muudatusettepanek 15 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 62 – lõige 1 – teine lõik |
| Tähtaegade pikendamisel EÜ asutamislepingu artikli 252 punkti g või ELi lepingu artikli 39 lõike 1 alusel taotleb president nõukogu nõusolekut. | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 16 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 62 – lõige 2 |
| 2.   President teatab parlamendile igast
  EÜ
  asutamislepingu
  artikli 251 lõike 7
  alusel parlamendi või nõukogu algatusel toimunud tähtaegade pikendamisest. | 2.   President teatab parlamendile igast
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 14
  alusel parlamendi või nõukogu algatusel toimunud tähtaegade pikendamisest. |
| | (Horisontaalne muudatus: ELi lepingu ja EÜ asutamislepingu artiklite numeratsiooni muudetakse kogu kodukorra ulatuses vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioonidele.) |
| Muudatusettepanek 17 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 62 – lõige 3 |
| 3.
     
  Pärast konsulteerimist vastutava komisjoni esimehega võib president anda nõukogule EÜ asutamislepingu artikli 252 punkti g alusel tähtaegade pikendamiseks oma nõusoleku. | välja jäetud |
| Muudatusettepanek 18 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 65 – lõige 4 |
| 4.
     
  Lõiget 3 ei kohaldata, kui parlament lükkab ühise seisukoha tagasi EÜ asutamislepingu artikli 252 alusel; sel juhul palub president Euroopa Komisjonil oma ettepanek tagasi võtta. Kui Euroopa Komisjon võtab ettepaneku tagasi, kuulutab president parlamendis menetluse lõppenuks. | välja jäetud |
| Muudatusettepanekud 73 ja 88 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  II osa – 6 a. peatükk (uus) – pealkiri (lisatakse artikli 74 järele) |
| | |
| Muudatusettepanek 20 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 74 a (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus)) |
| | Artikkel 74 a


  Aluslepingute tavaline läbivaatamine



  1.
     
  Kooskõlas artiklitega 41 ja 48 võib vastutav komisjon esitada parlamendile raporti, mis sisaldab ettepanekuid nõukogule aluslepingute muutmiseks.




  2.
     
  Kui Euroopa Ülemkogu otsustab kokku kutsuda konvendi, nimetab parlament esimeeste konverentsi ettepaneku alusel oma esindajad.




  Parlamendi delegatsioon valib endale juhi ja konvendi poolt moodustatava juhtrühma või juhatuse liikme kandidaadid.




  3.
     
  Kui Euroopa Ülemkogu taotleb parlamendi heakskiitu seoses otsusega aluslepingute muudatusettepanekute läbivaatamiseks konventi mitte kokku kutsuda, edastatakse küsimus kooskõlas artikliga 81 menetlemiseks vastutavale komisjonile. |
| Muudatusettepanek 21 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 74 b (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus)) |
| | Artikkel 74 b


  Aluslepingute lihtsustatud läbivaatamine



  Vastavalt artiklitele 41 ja 48 võib vastutav komisjon kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõikes 6 sätestatud menetlusega esitada parlamendile raporti, mis sisaldab soovitusi Euroopa Ülemkogule muuta täielikult või osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa sätteid. |
| Muudatusettepanek 22 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 74 c (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus)) |
| | Artikkel 74 c


  Ühinemislepingud



  1.
     
  Euroopa riigi esitatud avaldus astuda Euroopa Liidu liikmeks saadetakse läbivaatamiseks vastutavale komisjonile.




  2.
     
  Vastutava komisjoni, fraktsiooni või vähemalt 40 parlamendiliikme ettepanekul võib parlament otsustada kutsuda Euroopa Komisjoni ja nõukogu osalema arutelus, mis toimub enne taotlejariigiga peetavate läbirääkimiste algust.




  3.
     
  Läbirääkimiste kestel teavitavad Euroopa Komisjon ja nõukogu vastutavat komisjoni regulaarselt ja põhjalikult läbirääkimiste käigust, vajaduse korral konfidentsiaalselt.




  4.
     
  Parlament võib läbirääkimiste igal etapil võtta vastutava komisjoni raporti alusel vastu soovitusi ja taotleda, et neid võetaks arvesse enne, kui taotlejariigiga sõlmitakse Euroopa Liiduga ühinemise leping.




  5.
     
  Pärast läbirääkimiste lõppu, kuid enne lepingu allkirjastamist esitatakse lepingu projekt vastavalt artiklile 81 parlamendile nõusoleku saamiseks. |
| | (Artikkel 89 jäetakse välja.) |
| Muudatusettepanek 23 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 74 d (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus)) |
| | Artikkel 74 d


  Euroopa Liidust väljaastumine



  Kui liikmesriik otsustab vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 Euroopa Liidust välja astuda, edastatakse küsimus vastutavale komisjonile. Artiklit 74 c kohaldatakse mutatis mutandis. Parlament teeb otsuse väljaastumise lepingule nõusoleku andmise kohta antud häälte enamusega. |
| Muudatusettepanek 24 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 74 e (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus)) |
| | Artikkel 74 e


  Aluspõhimõtete rikkumine liikmesriigi poolt



  1.
     
  Parlament võib vastutava komisjoni eriraporti põhjal, mis koostatakse artiklite 41 ja 48 alusel:










  a) | panna hääletusele põhjendatud ettepaneku, millega palutakse nõukogul võtta Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel kasutusele teatavad meetmed; |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 11 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis, kuni jõustub kord (1), millega eraldatakse mõnele liikmesriigile parlamendis lisakohti kuni parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja lõpuni. Asjaomastel liikmesriikidel palutakse määrata vaatlejad kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 36

Põhiõiguste
  austamise, subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja õigusriigi põhimõtete järgimise ning finantsasmõjude uurimine

Euroopa Liidu
  põhiõiguste
  harta järgimine

Õigusakti ettepaneku läbivaatamisel pöörab
  parlament
  erilist tähelepanu põhiõiguste austamisele ja eriti sellele, et õigusakt oleks kooskõlas
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  harta, subsidaarsuse, proportsionaalsuse ning õigusriigi põhimõtetega. Kui ettepanekul on finantsmõjud, teeb parlament kindlaks, kas finantsvahendeid on ette nähtud piisavalt.

1.
     Parlament
  järgib oma tegevuses täielikult
  Euroopa Liidu põhiõiguste
  hartas sätestatud põhiõigusi.

Samuti järgib parlament täielikult Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ning artikli 6 lõigetes 2 ja 3 sätestatud õigusi ja põhimõtteid.

2.
     
  Kui kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon, fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget on arvamusel, et õigusakti ettepanek või selle osa ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigustega, edastatakse küsimus nende taotlusel menetlemiseks harta tõlgendamise eest vastutavale komisjonile, kelle arvamus lisatakse kõnealuse valdkonna eest vastutava komisjoni raportile.

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 38 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Kui ettepanekul on finantsmõjud, teeb parlament kindlaks, kas finantsvahendeid on ette nähtud piisavalt.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 38 a (uus)

Artikkel 38 a

Subsidiaarsuse põhimõtte järgimine

1.
     
  Õigusakti ettepaneku läbivaatamisel pöörab Euroopa Parlament erilist tähelepanu subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimisele.

2.
     
  Subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutav komisjon võib otsustada esitada õigusakti ettepaneku kohta vastutavale komisjonile soovitusi.

3.
     
  Kui riigi parlament saadab kooskõlas riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli artikliga 3 ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artikliga 6 Euroopa Parlamendi presidendile põhjendatud arvamuse, edastatakse see dokument menetlemiseks kõnealuse valdkonna eest vastutavale komisjonile ja teavitamise eesmärgil subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutavale komisjonile.

4.
     
  Kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon ei korralda lõpphääletust enne, kui on möödunud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklis 6 sätestatud kaheksanädalane tähtaeg, välja arvatud riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus käsitleva protokolli artiklis 4 osutatud edasilükkamatutel juhtudel.

5.
     
  Kui põhjendatud arvamused õigusakti ettepaneku väidetava kokkusobimatuse kohta subsidiaarsuse põhimõttega esindavad vähemalt kolmandikku või Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 76 alusel esitatud õigusakti ettepaneku puhul neljandikku kõikide riikide parlamentide häälte üldarvust, ei võta Euroopa Parlament otsust vastu enne, kui ettepaneku koostaja on teada andnud, kuidas ta kavatseb edasi toimida.

6.
     
  Kui seadusandliku tavamenetluse raames esitatud põhjendatud arvamused õigusakti ettepaneku kokkusobimatuse kohta subsidiaarsuse põhimõttega esindavad vähemalt riikide parlamentide häälte lihtenamust, võib kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon pärast riikide parlamentide ja Euroopa Komisjoni põhjendatud arvamustega tutvumist ning pärast subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutava komisjoni seisukoha ärakuulamist soovitada Euroopa Parlamendil ettepaneku subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise tõttu tagasi lükata või esitab parlamendile muu soovituse, mis võib sisaldada ettepanekuid subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega seotud muudatusteks. Soovitusele lisatakse subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eest vastutava komisjoni arvamus.

Soovitus esitatakse Euroopa Parlamendile aruteluks ja hääletuseks. Kui soovitus lükata ettepanek tagasi võetakse antud häälte enamusega vastu, kuulutab president menetluse lõppenuks. Kui Euroopa Parlament ettepanekut tagasi ei lükka, jätkub menetlus Euroopa Parlamendis heakskiidetud soovitusi arvesse võttes.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 44

Liikmesriikide
  ärakuulamine nende algatuste suhtes

Liikmesriikide
  algatustel põhinevad õigusloomemenetlused

1.   Liikmesriikide poolt
  EÜ asutamislepingu artikli 67 lõike 1 või
  Euroopa Liidu lepingu
  artikli 34 lõike 2 ja artikli 42
  alusel esitatud algatusi menetletakse käesoleva artikli ja kodukorra artiklite 36 kuni 39 ja artiklite 43 ning 55 alusel.

1.   Liikmesriikide poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artikli 76
  alusel esitatud algatusi menetletakse käesoleva artikli ja kodukorra artiklite 36–39 ja artiklite 43 ning 55 alusel.

2.   Vastutav komisjon võib kutsuda algatuse esitanud
  liikmesriigi esindaja seda
  algatust vastavale komisjonile tutvustama.
  Liikmesriigi esindajaga
  võib ühineda nõukogu eesistuja esindaja.

2.   Vastutav komisjon võib kutsuda algatuse esitanud
  liikmesriikide esindajad oma
  algatust vastavale komisjonile tutvustama.
  Esindajatele isaks võib osaleda ka nõukogu eesistuja.

3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas see on algatuse suhtes võtnud seisukoha, ja kui see on nii, palub ta Euroopa Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile.

3.   Enne hääletama asumist küsib vastutav komisjon Euroopa Komisjonilt, kas viimane on algatuse suhtes välja töötanud seisukoha, ja kui see on nii, palub ta Euroopa Komisjonil esitada oma seisukoht vastutavale komisjonile.

4.   Kui parlament sai Euroopa Komisjonilt ja/või liikmesriikidelt üheaegselt või lühikese ajavahemiku jooksul kaks või enam sama õiguslikku eesmärki taotlevat ettepanekut, käsitleb parlament neid ühes raportis. Oma raportis näitab vastutav komisjon ära, millise teksti suhtes on esitatud muudatusettepanekud ja teeb õigusloomega seotud resolutsioonis viited kõigile teistele tekstidele.

4.   Kui parlament on saanud Euroopa Komisjonilt ja/või liikmesriikidelt üheaegselt või lühikese ajavahemiku jooksul kaks või enam sama õiguslikku eesmärki taotlevat ettepanekut, käsitleb parlament neid ühes raportis. Vastutav komisjon näitab raportis ära, millise teksti kohta on ta esitanud muudatusettepanekud ja viitab õigusloomega seotud resolutsioonis kõigile teistele tekstidele.

5.
     
  Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõikes 1 nimetatud ajavahemik algab siis, kui parlamendi istungil on teatatud, et parlament on ametlikes keeltes saanud kätte algatuse koos seletuskirjaga, milles kinnitatakse, et algatus on kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolliga subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete rakendamise kohta.

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 58 – lõige 1

1.   Pärast seda, kui parlament on võtnud vastu seisukoha Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta, jälgivad vastutava komisjoni esimees ja raportöör menetluse käiku
  selle
  ettepaneku vastuvõtmiseni nõukogus,
  tagamaks
  eelkõige, et nõukogu ja Euroopa Komisjon
  peavad korralikult kinni lubadustest, mis nad parlamendile muudatusettepanekutega seoses andsid.

1.   Pärast seda, kui parlament on võtnud vastu seisukoha Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta, jälgivad vastutava komisjoni esimees ja raportöör menetluse käiku ettepaneku vastuvõtmiseni nõukogus, eelkõige
  eesmärgiga tagada
  , et nõukogu ja Euroopa Komisjon
  järgivad nõuetekohaselt parlamendi seisukoha osas võetud kohustusi
  .

Muudatusettepanek 12

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 59 – alapealkiri 1

Kaasotsustamismenetlus

Seadusandlik tavamenetlus

(Horisontaalne muudatus: sõnad „kaasotsustamine” ja „kaasotsustamismenetlus” asendatakse kogu kodukorra ulatuses sõnadega „seadusandlik tavamenetlus”.)

Muudatusettepanek 13

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 60

Artikkel 60

1975. a ühisdeklaratsiooni lepitusmenetlus

1.
     
  Kui teatud oluliste ühendust puudutavate küsimuste puhul kavatseb nõukogu võtta vastu parlamendi arvamusest erineva otsuse, võib parlament oma sellekohase seisukoha esitamisel algatada nõukoguga lepitusmenetluse, milles osaleb aktiivselt ka Euroopa Komisjon.

2.
     
  Parlament algatab selle menetluse ise või nõukogu initsiatiivil.

3.
     
  Lepituskomiteesse saadetava delegatsiooni koosseisu, järgitava menetluse ning tulemuste parlamendile edastamise suhtes kohaldatakse artiklit 68.

4.
     
  Vastutav komisjon kannab ette lepitusmenetluse tulemustest. Vastavat raportit arutatakse parlamendis ja see pannakse hääletusele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 61 – pealkiri

Nõukogu
  ühise
  seisukoha teatavakstegemine

Nõukogu seisukoha teatavakstegemine

(Horisontaalne muudatus: sõnad „nõukogu ühine seisukoht” või „ühine seisukoht” asendatakse kogu kodukorra ulatuses vastavalt sõnadega „nõukogu seisukoht” või „seisukoht”.)

Muudatusettepanek 15

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 62 – lõige 1 – teine lõik

Tähtaegade pikendamisel EÜ asutamislepingu artikli 252 punkti g või ELi lepingu artikli 39 lõike 1 alusel taotleb president nõukogu nõusolekut.

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 62 – lõige 2

2.   President teatab parlamendile igast
  EÜ
  asutamislepingu
  artikli 251 lõike 7
  alusel parlamendi või nõukogu algatusel toimunud tähtaegade pikendamisest.

2.   President teatab parlamendile igast
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 14
  alusel parlamendi või nõukogu algatusel toimunud tähtaegade pikendamisest.

(Horisontaalne muudatus: ELi lepingu ja EÜ asutamislepingu artiklite numeratsiooni muudetakse kogu kodukorra ulatuses vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioonidele.)

Muudatusettepanek 17

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 62 – lõige 3

3.
     
  Pärast konsulteerimist vastutava komisjoni esimehega võib president anda nõukogule EÜ asutamislepingu artikli 252 punkti g alusel tähtaegade pikendamiseks oma nõusoleku.

välja jäetud

Muudatusettepanek 18

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 65 – lõige 4

4.
     
  Lõiget 3 ei kohaldata, kui parlament lükkab ühise seisukoha tagasi EÜ asutamislepingu artikli 252 alusel; sel juhul palub president Euroopa Komisjonil oma ettepanek tagasi võtta. Kui Euroopa Komisjon võtab ettepaneku tagasi, kuulutab president parlamendis menetluse lõppenuks.

välja jäetud

Muudatusettepanekud 73 ja 88

Euroopa Parlamendi kodukord

II osa – 6 a. peatükk (uus) – pealkiri (lisatakse artikli 74 järele)

Muudatusettepanek 20

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74 a (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 74 a

Aluslepingute tavaline läbivaatamine

1.
     
  Kooskõlas artiklitega 41 ja 48 võib vastutav komisjon esitada parlamendile raporti, mis sisaldab ettepanekuid nõukogule aluslepingute muutmiseks.

2.
     
  Kui Euroopa Ülemkogu otsustab kokku kutsuda konvendi, nimetab parlament esimeeste konverentsi ettepaneku alusel oma esindajad.

Parlamendi delegatsioon valib endale juhi ja konvendi poolt moodustatava juhtrühma või juhatuse liikme kandidaadid.

3.
     
  Kui Euroopa Ülemkogu taotleb parlamendi heakskiitu seoses otsusega aluslepingute muudatusettepanekute läbivaatamiseks konventi mitte kokku kutsuda, edastatakse küsimus kooskõlas artikliga 81 menetlemiseks vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 21

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74 b (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 74 b

Aluslepingute lihtsustatud läbivaatamine

Vastavalt artiklitele 41 ja 48 võib vastutav komisjon kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõikes 6 sätestatud menetlusega esitada parlamendile raporti, mis sisaldab soovitusi Euroopa Ülemkogule muuta täielikult või osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa sätteid.

Muudatusettepanek 22

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74 c (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 74 c

Ühinemislepingud

1.
     
  Euroopa riigi esitatud avaldus astuda Euroopa Liidu liikmeks saadetakse läbivaatamiseks vastutavale komisjonile.

2.
     
  Vastutava komisjoni, fraktsiooni või vähemalt 40 parlamendiliikme ettepanekul võib parlament otsustada kutsuda Euroopa Komisjoni ja nõukogu osalema arutelus, mis toimub enne taotlejariigiga peetavate läbirääkimiste algust.

3.
     
  Läbirääkimiste kestel teavitavad Euroopa Komisjon ja nõukogu vastutavat komisjoni regulaarselt ja põhjalikult läbirääkimiste käigust, vajaduse korral konfidentsiaalselt.

4.
     
  Parlament võib läbirääkimiste igal etapil võtta vastutava komisjoni raporti alusel vastu soovitusi ja taotleda, et neid võetaks arvesse enne, kui taotlejariigiga sõlmitakse Euroopa Liiduga ühinemise leping.

5.
     
  Pärast läbirääkimiste lõppu, kuid enne lepingu allkirjastamist esitatakse lepingu projekt vastavalt artiklile 81 parlamendile nõusoleku saamiseks.

(Artikkel 89 jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 23

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74 d (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 74 d

Euroopa Liidust väljaastumine

Kui liikmesriik otsustab vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 Euroopa Liidust välja astuda, edastatakse küsimus vastutavale komisjonile. Artiklit 74 c kohaldatakse mutatis mutandis. Parlament teeb otsuse väljaastumise lepingule nõusoleku andmise kohta antud häälte enamusega.

Muudatusettepanek 24

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74 e (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 74 e

Aluspõhimõtete rikkumine liikmesriigi poolt

1.
     
  Parlament võib vastutava komisjoni eriraporti põhjal, mis koostatakse artiklite 41 ja 48 alusel:

a)

panna hääletusele põhjendatud ettepaneku, millega palutakse nõukogul võtta Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel kasutusele teatavad meetmed;

| b) | panna hääletusele ettepaneku, millega palutakse Euroopa Komisjonil või liikmesriikidel esitada ettepanek Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 2 alusel; |
| --- | --- |

b)

panna hääletusele ettepaneku, millega palutakse Euroopa Komisjonil või liikmesriikidel esitada ettepanek Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 2 alusel;

| c) | panna hääletusele ettepaneku, millega palutakse nõukogul võtta Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 3 või hiljem artikli 7 lõike 4 alusel kasutusele teatavad meetmed. |
| --- | --- |

c)

panna hääletusele ettepaneku, millega palutakse nõukogul võtta Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 3 või hiljem artikli 7 lõike 4 alusel kasutusele teatavad meetmed.

2.
     
  Parlamendile teatatakse kõikidest taotlustest, mille nõukogu on esitanud, et saada parlamendi nõusolek Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõigete 1 ja 2 alusel esitatud ettepanekule, millega koos on esitatud ka kõnealuse liikmesriigi tähelepanekud, ning edastatakse menetlemiseks vastutavale komisjonile kooskõlas artikliga 81. Parlament võtab otsuse vastu vastutava komisjoni ettepaneku alusel, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel ja põhjendatud asjaoludel.

3.
     
  Lõigetes 1 ja 2 nimetatud otsuste vastuvõtmiseks on vaja kahekolmandikulist enamust häältest, mis peavad esindama parlamendi koosseisu enamust.

4.
     
  Vastutav komisjon võib esimeeste konverentsi loal esitada otsusele lisatava resolutsiooni ettepaneku. Resolutsiooni ettepanekus esitatakse parlamendi seisukoht liikmesriigipoolse tõsise rikkumise ning asjakohaste sanktsioonide ja nende muutmise või tühistamise kohta.

5.
     
  Vastutav komisjon tagab parlamendi täieliku teavitamise ja hoolitseb selle eest, et vajaduse korral küsitakse parlamendi arvamust kõikide lõike 3 alusel antud parlamendi nõusoleku tulemusena võetavate meetmete kohta. Nõukogul palutakse vajaduse korral anda ülevaade olukorra arengust. Parlament võib esimeeste konverentsi loal välja töötatud vastutava komisjoni ettepaneku alusel võtta vastu nõukogule edastatavad soovitused.

(II osa 15. peatükk jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 25

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 74 f (uus) (lisatakse 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 74 f

Parlamendi koosseis

Õigeaegselt enne koosseisu ametiaja lõppu võib parlament vastutava komisjoni raporti alusel, mis koostatakse kooskõlas artikliga 41, teha ettepaneku muuta parlamendi koosseisu. Euroopa Ülemkogu otsuse eelnõu Euroopa Parlamendi koosseisu kohta vaadatakse läbi kooskõlas artikliga 81.

Muudatusettepanek 26

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 82 (lisatakse artiklina 74 g 6 a. peatükki (uus))

Artikkel 82

Menetlus parlamendis

1.   President
  saadab liikmesriikide
  taotlused
  ja Euroopa Komisjoni ettepanekud
  liikmesriikidevahelise tõhustatud koostöö sisseseadmiseks
  ning ELi
  lepingu
  artikli 40a lõike 2 alusel koostatud parlamendi arvamuse taotlused
  läbivaatamiseks vastutavale komisjonile. Kodukorra artikleid 37, 38, 39, 43, 53 kuni 60
  ja artiklit 81 kohaldatakse vastavalt.

Artikkel
  74g

Liikmesriikidevaheline tõhustatud koostöö

1.   President
  edastab
  taotlused liikmesriikidevahelise tõhustatud koostöö sisseseadmiseks
  vastavalt Euroopa Liidu
  lepingu
  artiklile 20
  läbivaatamiseks vastutavale komisjonile. Vastavalt vajadusele kohaldatakse kodukorra artikleid 37, 38, 39, 43, 53–59 ja artiklit 81.

2.   Vastutav komisjon kontrollib, kas
  EÜ asutamislepingu artiklis 11 ning ELi
  lepingu
  artiklites 27a, 27b, 40, 43, 44 ja 44a
  sätestatud nõuded on täidetud.

2.   Vastutav komisjon kontrollib, kas
  Euroopa Liidu lepingu artiklis 20 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 326–334
  sätestatud nõuded on täidetud.

3.   Tõhustatud koostöö raames esitatud õigusakti ettepanekute suhtes kohaldatakse parlamendis peale tõhustatud koostöö sisse seadmist sama menetluse korda, mis kehtiks tõhustatud koostöö puudumise korral.

3.   Selliste õigusakti ettepanekute suhtes, mis esitatakse pärast tõhustatud koostöö sisseseadmist selle raames, kohaldatakse sama menetluskorda, mis kehtib tõhustatud koostöö puudumise korral.
  Kohaldatakse artiklit 43.

(II osa 10. peatükk jäetakse välja.)

Muudatusettepanekud 27 ja 28

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75

Üldeelarve

Mitmeaastane finantsraamistik

Rakendusakt, millele Euroopa ühenduste asutamislepingute finantssätete kohaselt tugineb Euroopa Liidu üldeelarve ja lisaeelarvete kontroll, võetakse vastu parlamendi resolutsiooniga ja lisatakse käesolevale kodukorrale (2)

  .

Kui nõukogu taotleb parlamendi nõusolekut ettepanekule võtta vastu määrus, millega kehtestatakse mitmeaastane finantsraamistik, edastatakse küsimus menetlemiseks vastutavale komisjonile kooskõlas artiklis 81 sätestatud menetlusega. Parlamendi nõusolekuks on vajalik koosseisu häälteenamus.

(V lisa jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 29

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75 a (uus)

Artikkel 75 a

Töödokumendid

1.
     
  Parlamendiliikmetele tehakse kättesaadavaks järgmised dokumendid:

| a) | komisjoni esitatud eelarveprojekt; |
| --- | --- |

a)

komisjoni esitatud eelarveprojekt;

| b) | nõukogu kokkuvõte eelarveprojekti aruteludest nõukogus; |
| --- | --- |

b)

nõukogu kokkuvõte eelarveprojekti aruteludest nõukogus;

| c) | vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikele 3 koostatud nõukogu seisukoht eelarveprojekti kohta; |
| --- | --- |

c)

vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikele 3 koostatud nõukogu seisukoht eelarveprojekti kohta;

| d) | võimalikud otsuse eelnõud ajutiste kaheteistkümnendike süsteemi kohta, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 315. |
| --- | --- |

d)

võimalikud otsuse eelnõud ajutiste kaheteistkümnendike süsteemi kohta, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 315.

2.
     
  Dokumendid edastatakse vastutavale komisjonile. Iga asjassepuutuv komisjon võib esitada arvamuse.

3.
     
  Kui teised komisjonid soovivad esitada arvamusi, määrab president tähtaja, mille jooksul tuleb need edastada vastutavale komisjonile.

(V lisa artikkel 1 jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 30

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75 b (uus)

Artikkel 75 b

Eelarveprojekti läbivaatamine: esimene etapp

1.
     
  Iga parlamendiliige võib allpool sätestatud tingimustel esitada eelarveprojekti kohta muudatusettepanekute projekte ning nende toetuseks sõna võtta.

2.
     
  Muudatusettepaneku projekt on vastuvõetav üksnes juhul, kui see on esitatud kirjalikult, sellele on alla kirjutanud vähemalt 40 parlamendiliiget või see on esitatud fraktsiooni või parlamendikomisjoni nimel, kui selles on täpselt määratletud eelarve rubriigid, mida muudatusettepanek puudutab, ning kui on tagatud tulude ja kulude tasakaalu püsimine. Muudatusettepaneku projekt peab sisaldama kogu asjakohast teavet märkuste kohta, mis lisatakse eelarve vastavasse rubriiki.

Kõiki eelarveprojekti muudatusettepanekute projekte tuleb kirjalikult põhjendada.

3.
     
  President määrab muudatusettepanekute projektide esitamiseks tähtaja.

4.
     
  Vastutav komisjon esitab oma arvamuse esitatud tekstide kohta enne nende arutelu täiskogul.

Vastutavas komisjonis tagasi lükatud muudatusettepaneku projekt pannakse parlamendis hääletusele üksnes juhul, kui seda on enne presidendi poolt määratud tähtaja lõppu kirjalikult taotlenud parlamendikomisjon või vähemalt 40 parlamendiliiget; sellest tähtajast peab hääletuse alguseni jääma vähemalt 24 tundi.

5.
     
  Parlamendi eelarvestuse muudatusettepaneku projekt, mis on sarnane parlamendi poolt eelarvestuse koostamise ajal tagasi lükatud muudatusettepaneku projektiga, võetakse arutamisele üksnes juhul, kui vastutav komisjon on selle kohta esitanud positiivse arvamuse.

6.
     
  Olenemata kodukorra artikli 55 lõikest 2, hääletab parlament eraldi ja alltoodud järjestuses järgmiste tekstide üle:

| — | iga muudatusettepaneku projekt; |
| --- | --- |

—

iga muudatusettepaneku projekt;

| — | eelarveprojekti iga jagu; |
| --- | --- |

—

eelarveprojekti iga jagu;

| — | resolutsiooni ettepanek eelarveprojekti kohta. |
| --- | --- |

—

resolutsiooni ettepanek eelarveprojekti kohta.

Kohaldatakse artikli 161 lõikeid 4–8.

7.
     
  Eelarveprojekti need artiklid, peatükid, jaotised ja jaod, mille kohta muudatusettepanekute projekte ei ole esitatud, loetakse vastuvõetuks.

8.
     
  Muudatusettepaneku projekt võetakse vastu parlamendi koosseisu häälteenamusega.

9.
     
  Kui parlament on eelarveprojekti muutnud, edastatakse muudetud eelarveprojekt koos selgitustega nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

10.
     
  Nõukogule ja Euroopa Komisjonile edastatakse ka selle istungi protokoll, millel parlament esitas oma arvamuse eelarveprojekti kohta.

(V lisa artikkel jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 31

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75 c (uus)

Artikkel 75 c

Kolmepoolsed kohtumised finantsküsimustes

President osaleb Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni presidendi korrapärastel kohtumistel, mida korraldatakse Euroopa Komisjoni algatusel Euroopa Liidu toimimise lepingu kuuenda osa II jaotises osutatud eelarvemenetluse käigus. President võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et edendada konsulteerimist ja institutsioonide seisukohtade lähendamist ning aidata kaasa eelmainitud menetluse rakendamisele.

Parlamendi president võib selle ülesande delegeerida asepresidendile, kellel on kogemusi eelarveküsimustes, või eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni esimehele.

Muudatusettepanek 32

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75 d (uus)

Artikkel 75 d

Eelarve lepitusmenetlus

1.
     
  Parlamendi president kutsub lepituskomitee kokku kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikega 4.

2.
     
  Delegatsioonis, mis eelarvemenetluse käigus esindab parlamenti lepituskomitee koosolekutel, on sama palju liikmeid kui nõukogu delegatsioonis.

3.
     
  Fraktsioonid nimetavad delegatsiooni liikmed igal aastal enne nõukogu seisukoha hääletust parlamendis, eelistatavalt eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni ja teiste asjaomaste komisjonide liikmete seast. Delegatsiooni juhib parlamendi president. President võib selle ülesande delegeerida asepresidendile, kellel on kogemusi eelarveküsimustes, või eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni esimehele.

4.
     
  Kohaldatakse artikli 68 lõikeid 2, 4, 5, 7 ja 8.

5.
     
  Kui lepituskomitee jõuab ühise teksti osas kokkuleppele, võetakse küsimus parlamendi selle istungi päevakorda, mis toimub 14 päeva jooksul alates kokkuleppe saavutamise kuupäevast. Ühine tekst tehakse kättesaadavaks kõikidele parlamendiliikmetele. Kohaldatakse artikli 69 lõikeid 2 ja 3.

6.
     
  Ühine tekst pannakse hääletusele tervikuna ja selle üle toimub üks hääletus. Hääletus on nimeline. Ühine tekst loetakse heakskiidetuks, kui seda ei lükata parlamendi koosseisu häälteenamusega tagasi.

7.
     
  Kui parlament kiidab ühise teksti heaks, kuid nõukogu lükkab selle tagasi, võib vastutav komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõike 7 punktiga d esitada kinnitamiseks kõik parlamendi muudatusettepanekud nõukogu seisukohale või osa neist.

Kinnitamise hääletus võetakse parlamendi selle istungi päevakorda, mis toimub 14 päeva jooksul alates kuupäevast, mil nõukogu teatas ühise teksti tagasilükkamisest.

Muudatusettepanekud loetakse kinnitatuks, kui need kiidetakse heaks parlamendi koosseisu häälteenamusega ja antud häälte kolmeviiendikulise enamusega.

Muudatusettepanek 33

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75 e (uus)

Artikkel 75 e

Eelarve lõplik vastuvõtmine

Kui president on veendunud, et eelarve on vastu võetud kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 314, kuulutab ta parlamendi istungil eelarve lõplikult vastuvõetuks. President korraldab selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

(V lisa artikkel 4 jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 34

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 75 f (uus)

Artikkel 75 f

Ajutiste kaheteistkümnendike süsteem

1.
     
  Nõukogu otsused, millega lubatakse ajutisest kaheteistkümnendikust suuremaid kulutusi, edastatakse vastutavale komisjonile.

2.
     
  Vastutav komisjon võib esitada otsuse eelnõu lõikes 1 osutatud kulutuste vähendamise kohta. Parlament teeb selle kohta otsuse 30 päeva jooksul pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist.

3.
     
  Parlament teeb otsuse koosseisu häälteenamusega.

(V lisa artikkel 7 jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 35

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 79 a (uus)

Artikkel 79 a

Parlamendi eelarvestuse koostamine

1.
     
  Parlamendi eelarve osas võtavad juhatus ja eelarveküsimuste eest vastutav komisjon järjestikustel etappidel vastu otsused:

| a) | ametikohtade loetelu kohta; |
| --- | --- |

a)

ametikohtade loetelu kohta;

| b) | eelarvestuse eelprojekti ja eelarvestuse projekti kohta. |
| --- | --- |

b)

eelarvestuse eelprojekti ja eelarvestuse projekti kohta.

2.
     
  Ametikohtade loetelu käsitlevate otsuste vastuvõtmisel järgitakse järgmist korda:

| a) | juhatus koostab eelarveaasta ametikohtade loetelu; |
| --- | --- |

a)

juhatus koostab eelarveaasta ametikohtade loetelu;

| b) | kui eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni seisukoht erineb juhatuse esialgsetest otsustest, alustatakse juhatuse ja nimetatud parlamendikomisjoni vahel lepitusmenetlust; |
| --- | --- |

b)

kui eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni seisukoht erineb juhatuse esialgsetest otsustest, alustatakse juhatuse ja nimetatud parlamendikomisjoni vahel lepitusmenetlust;

| c) | menetluse lõpul teeb juhatus kooskõlas kodukorra artikli 207 lõikega 3 ja ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 alusel vastuvõetud otsuste rakendamist, lõpliku otsuse ametikohtade loetelu eelarvestuse kohta. |
| --- | --- |

c)

menetluse lõpul teeb juhatus kooskõlas kodukorra artikli 207 lõikega 3 ja ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 alusel vastuvõetud otsuste rakendamist, lõpliku otsuse ametikohtade loetelu eelarvestuse kohta.

3.
     
  Tegeliku eelarvestuse koostamine algab niipea, kui juhatus on vastu võtnud lõpliku otsuse ametikohtade loetelu kohta. Eelarvestuse koostamise etapid on sätestatud kodukorra artiklis 79. Kui eelarveküsimuste eest vastutava komisjoni seisukoht erineb oluliselt juhatuse seisukohast, alustatakse lepitusmenetlust.

(Artikli 79 lõige 7 ja V lisa artikkel 8 jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 37

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 1

1.   Kui parlamendil palutakse anda oma nõusolek õigusakti ettepaneku suhtes, võtab parlament
  oma
  otsuse vastu vastutava komisjoni soovituse alusel; komisjon annab soovituse kas anda kõnesolevale aktile nõusolek või lükata see akt tagasi.

1.   Kui parlamendilt taotletakse nõusolekut õigusakti ettepanekule, võtab parlament otsuse vastu, lähtudes vastutava komisjoni soovitusest anda kõnealusele aktile nõusolek või lükata see tagasi.

Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on
  EÜ asutamislepingu
  või
  ELi lepingu järgi vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks hääletus;muudatusettepanekuid ei esitata. Nõusoleku andmiseks vajaliku häälteenamuse määrab kindlaks õigusakti aluseks olev EÜ asutamislepingu
  või
  ELi lepingu artikkel.

Õigusakti üle, mille vastuvõtmiseks on
  Euroopa Liidu lepingu
  või
  Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel vajalik parlamendi nõusolek, toimub parlamendis üks hääletus;muudatusettepanekuid ei saa esitada. Nõusoleku andmiseks vajalik häälteenamus on õigusakti ettepaneku õiguslikuks aluseks olevas Euroopa Liidu lepingu
  või
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis nõutav häälteenamus.

Muudatusettepanek 38

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 2

2.   Ühinemislepingute ja rahvusvaheliste lepingute puhul ning juhul, kui tuvastatakse, et liikmesriik rikub oluliselt ja püsivalt aluspõhimõtteid, kohaldatakse vastavalt artikleid
  89
  , 90
  ja 102
  .
  EÜ asutamislepingu artikliga 251 reguleeritud
  valdkonnas tehtava tõhustatud koostöö menetluse suhtes kohaldatakse kodukorra artiklit
  82
  .

2.   Ühinemislepingute ja rahvusvaheliste lepingute puhul ning juhul, kui tuvastatakse, et liikmesriik rikub oluliselt ja püsivalt aluspõhimõtteid, kohaldatakse vastavalt artikleid
  74c, 74e ja
  90.
  Seadusandliku tavamenetlusega hõlmatud
  valdkonnas tehtava tõhustatud koostöö menetluse suhtes kohaldatakse kodukorra artiklit
  74g
  .

(Horisontaalne muudatus: sõnad „EÜ asutamislepingu artikliga 251 reguleeritud” asendatakse kogu kodukorra ulatuses sõnadega „seadusandliku tavamenetlusega hõlmatud”.)

Muudatusettepanek 39

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 81 – lõige 3

3.   Õigusakti ettepaneku puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib vastutav komisjon menetluse positiivse lõpptulemuse saavutamise nimel otsustada esitada parlamendile koos resolutsiooni ettepanekuga, milles sisalduvad soovitused
  Euroopa Komisjoni ettepaneku parandamiseks või rakendamiseks, ka Euroopa Komisjoni ettepaneku kokkuvõtte.

3.   Õigusakti ettepaneku
  või kavandatava rahvusvahelise lepingu
  puhul, mille vastuvõtmiseks on vajalik parlamendi nõusolek, võib vastutav komisjon positiivse lõpptulemuse saavutamiseks otsustada esitada parlamendile vaheraporti ettepaneku kohta koos resolutsiooni ettepanekuga, milles sisalduvad soovitused
  õigusakti ettepaneku muutmiseks või rakendamiseks.

Kui parlament kiidab vähemalt ühe soovituse heaks, palub president jätkata arutelu nõukoguga.

Vastutav komisjon töötab oma lõpliku soovituse parlamendi nõusoleku suhtes välja, võttes arvesse nõukoguga peetud läbirääkimiste tulemusi.

(Horisontaalne muudatus: sõnad „Euroopa Komisjoni ettepanek” asendatakse kogu kodukorra ulatuses sõnadega „õigusakti ettepanek”, välja arvatud artiklites 56 ja 57.)

Muudatusettepanek 76

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 87 a (uus)

Artikkel 87 a

Delegeeritud õigusaktid

Kui õigusaktiga delegeeritakse Euroopa Komisjonile õigus täiendada või muuta õigusakti teatavaid vähemolulisi sätteid:

| — | uurib vastutav komisjon iga Euroopa Parlamendile kontrollimiseks edastatud delegeeritud õigusakti projekti; |
| --- | --- |

—

uurib vastutav komisjon iga Euroopa Parlamendile kontrollimiseks edastatud delegeeritud õigusakti projekti;

| — | võib vastutav komisjon esitada parlamendile resolutsiooni ettepanekus asjakohaseid ettepanekuid kooskõlas õigusakti sätetega. |
| --- | --- |

—

võib vastutav komisjon esitada parlamendile resolutsiooni ettepanekus asjakohaseid ettepanekuid kooskõlas õigusakti sätetega.

Artikli 88 lõigete 1, 2 ja 3 sätteid kohaldatakse vajalike muudatustega.

Muudatusettepanek 41

Euroopa Parlamendi kodukord

II a osa (uus) (lisatakse 12. peatüki ette)

Muudatusettepanek 42

Euroopa Parlamendi kodukord

12. peatükk – pealkiri

Muudatusettepanek 43

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 92

Artikkel 92

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametissenimetamine

1.
     
  Enne ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametissenimetamist palub president nõukogu eesistujal esineda parlamendi ees EÜ asutamislepingu artikli 21 alusel avaldusega. President palub Euroopa Komisjoni presidendil esineda omapoolse avaldusega samal istungil.

2.
     
  Pärast uue ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametisse nimetamist EÜ asutamislepingu artikli 207 lõike 2 alusel ning enne tema ametlikult ametisse astumist palub president kõrgel esindajal esineda avaldusega vastutava komisjoni ees ja vastata viimase küsimustele.

3.
     
  Lõigetes 1 ja 2 nimetatud avalduse ja küsimustele esitatud vastuste alusel võib parlament vastutava komisjoni algatusel või artikli 121 alusel anda soovitusi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 44

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 93 – pealkiri

Eriesindajate nimetamine ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames

Eriesindajad

Muudatusettepanek 45

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 93 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Parlament võib paluda nõukogu poolt teatavate poliitiliste küsimustega tegelemiseks ametisse nimetatud eriesindajal esineda avaldusega vastutavas komisjonis või eriesindaja võib ise selleks soovi avaldada.

(Artikli 94 lõige 3 jäetakse välja.)

Muudatusettepanek 46

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 94

Artikkel 94

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja teiste eriesindajate avaldused

1.
     
  Kõrgel esindajal palutakse esineda parlamendile avaldusega vähemalt neli korda aastas. Kohaldatakse artiklit 110.

2.
     
  Kõrgel esindajal palutakse vähemalt neli korda aastas osaleda vastutava komisjoni koosolekutel, et esineda avaldusega ja vastata küsimustele. Kõrge esindaja võib koosolekutele kutsuda ka muudel asjaoludel, kas esindaja enda algatusel või kui vastutav komisjon peab seda vajalikuks.

3.
     
  Kui nõukogu nimetab seoses konkreetsete poliitiliste küsimustega ametisse eriesindaja, võib paluda tal esineda vastutavale komisjonile avaldusega kas tema enda või parlamendi algatusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 96 – lõige 2

2.   Asjaomased komisjonid peavad tagama, et
  ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
  , nõukogu ja Euroopa Komisjon annaksid neile regulaarselt ja õigeaegselt teavet ühise välis- ja julgeolekupoliitika väljatöötamise ja rakendamise kohta, selle raames kulutustega seotud otsuste vastuvõtmise korral kõigi planeeritavate kulutuste kohta ning kõigi teiste finantsküsimuste kohta, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika elluviimisega. Euroopa Komisjoni, nõukogu või kõrge esindaja taotlusel võib vastutav komisjon võtta vastu otsuse viia menetlus läbi erandkorras kinnisel koosolekul.

2.   Asjaomased parlamendikomisjonid püüavad tagada, et
  Euroopa Komisjoni asepresident ja ühtlasi liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning
  nõukogu ja Euroopa Komisjon annaksid neile regulaarselt ja õigeaegselt teavet ühise välis- ja julgeolekupoliitika arengu ja rakendamise kohta, selle raames kulutustega seotud otsuste vastuvõtmise korral kõigi kavandatavate kulutuste kohta ning muude finantsküsimuste kohta, mis on seotud ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamisega. Euroopa Komisjoni, nõukogu või kõrge esindaja taotlusel võib vastutav komisjon erandkorras võtta vastu otsuse kuulutada oma koosolek kinniseks.

(Horisontaalne muudatus: nimetus „ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja” asendatakse kogu kodukorra ulatuses nimetusega „Euroopa Komisjoni asepresident ja ühtlasi liidu välissuhete ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja”.)

Muudatusettepanek 48

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 96 – lõige 3

3.   
  Nõukogu poolt
  esitatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiaspekte ja -valikuid
  ning
  nende liidu eelarvega seotud finantsmõjusid tutvustava nõuandedokumendi üle korraldatakse igal aastal arutelu
  . Kohaldatakse artiklis 110 sätestatud menetlust.

3.   
  Kaks korda aastas korraldatakse arutelu Euroopa Komisjoni asepresidendi ja ühtlasi liidu välissasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja
  esitatud konsultatsioonidokumendi üle, mis käsitleb ühise välis- ja julgeolekupoliitika
  , sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika
  põhiaspekte ja -valikuid
  , samuti
  nende finantsmõju liidu eelarvele. Kohaldatakse artiklis 110 sätestatud menetlust.

Muudatusettepanek 49

Euroopa Parlamendi kodukord

14. peatükk – pealkiri

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 99

Artikkel 99

Parlamendi teavitamine politseikoostööst ja õigusalasest koostööst kriminaalasjades

1.
     
  Vastutav komisjon jälgib, et parlament saaks regulaarselt igakülgset teavet kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö kohta ning et tema arvamusavaldusi võetaks korrakohaselt arvesse ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punkti a alusel nõukogu poolt vastuvõetavate ühiste seisukohtade juures, mis määravad nimetatud küsimustes kindlaks liidu seisukoha.

2.
     
  Euroopa Komisjoni või nõukogu taotlusel võib vastutava komisjoni koosolek olla erandina kinnine.

3.
     
  ELi lepingu artikli 39 lõikes 3 viidatud arutelu viiakse läbi kodukorra artikli 110 lõigete 2, 3 ja 4 alusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 51

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 100

Artikkel 100

Parlamendiga konsulteerimine kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö raames

ELi lepingu artikli 34 lõike 2 punktidega b, c ja d reguleeritud parlamendiga konsulteerimine viiakse läbi vastavalt kodukorra artiklitele 36 kuni 39 ning artiklitele 43, 44 ja 55.

Kui vajalik, võetakse ettepaneku läbivaatamine hiljemalt viimase parlamendi istungi päevakorda, mis toimub enne ELi lepingu artikli 39 lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist.

Kui parlamendiga konsulteeritakse nõukogu otsuse projekti suhtes, millega nimetatakse ametisse Europoli direktor ja juhatuse liikmed, kohaldatakse kodukorra artiklit 108 koos vajalike muudatustega

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 101

Artikkel 101

Soovitused kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö raames

1.
     
  Kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas vastutav komisjon võib esimeeste konverentsi loal või kodukorra artikli 121 alusel tehtud ettepaneku põhjal töötada ELi lepingu VI jaotisega reguleeritud valdkonnas välja nõukogule edastatavad soovitused.

2.
     
  Kiireloomulistel juhtudel võib lõikes 1 nimetatud loa anda president, kes võib ühtlasi anda loa asjaomase komisjoni erakorralise koosoleku kokkukutsumiseks.

3.
     
  Selliselt välja töötatud soovitused võetakse järgmise osaistungjärgu päevakorda. Artikli 97 lõiget 4 kohaldatakse vajalike muudatustega.

(Vt ka tõlgendust artiklis 121.)

välja jäetud

Muudatusettepanek 53

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 105

1.   Kui
  nõukogu on kokku leppinud
  Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi
  ülesseadmise küsimuses
  , palub parlamendi president, et
  ülesseatud
  kandidaat teeks parlamendile avalduse ja tutvustaks oma poliitilisi eesmärke. Tema avaldusele järgneb arutelu.

Nõukogu
  kutsutakse sellest arutelust osa võtma.

1.   Kui
  Euroopa Ülemkogu esitab
  Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi, palub parlamendi president, et kandidaat teeks parlamendile avalduse ja tutvustaks oma poliitilisi eesmärke. Tema avaldusele järgneb arutelu.

Euroopa Ülemkogu
  kutsutakse sellest arutelust osa võtma.

2.   Parlament
  kiidab ülesseatud kandidatuuri heaks või lükkab selle tagasi antud häälte enamusega
  .

Hääletus on salajane.

2.   Parlament
  valib Euroopa Komisjoni presidendi koosseisu häälteenamusega
  .

Hääletus on salajane.

3.   Kui kandidaat osutub valituks, teatab president sellest nõukogule, paludes tal ja Euroopa Komisjoni ametisseastuval presidendil seada vastastikusel kokkuleppel üles kandidaadid kõigile liikmete ametikohtadele.

3.   Kui kandidaat osutub valituks, teatab president sellest nõukogule, paludes tal ja Euroopa Komisjoni ametisseastuval presidendil seada vastastikusel kokkuleppel üles kandidaadid komisjoni liikmete ametikohtadele.

4.   Kui
  parlament ei kiida kandidatuuri heaks
  , palub president
  nõukogul seada üles uus kandidaat
  .

4.   Kui
  kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust
  , palub president
  Euroopa Ülemkogul esitada ühe kuu jooksul uue kandidaadi, kes valitakse sama korra kohaselt
  .

Muudatusettepanek 54

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 107 a (uus)

Artikkel 107 a

Euroopa Liidu Kohtu kohtunike ja kohtujuristide nimetamine

Parlament nimetab vastutava komisjoni ettepaneku alusel oma esindaja seitsmest liikmest koosnevasse komiteesse, mille ülesanne on kontrollida kandidaatide sobivust Euroopa Kohtu ja üldkohtu kohtuniku või kohtujuristi ametikohale.

Muudatusettepanek 55

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 121 – lõige 1

1.   Fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget võivad esitada nõukogule antava soovituse ettepaneku nendes küsimustes, mida
  reguleerivad ELi
  lepingu
  V ja VI jaotis
  , või kui parlamendiga ei ole rahvusvahelise lepingu küsimuses kodukorra artikli 90 või 91 raames konsulteeritud.

1.   Fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget võivad esitada ettepaneku võtta vastu soovitus nõukogule küsimustes, mida
  reguleerib Euroopa Liidu
  lepingu
  V jaotis
  , või juhul, kui parlamendiga ei ole rahvusvahelise lepingu küsimuses kodukorra artikli 90 või 91 alusel konsulteeritud.

Muudatusettepanek 56

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 124 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Kui Euroopa Liidu toimimise leping näeb ette konsulteerimist Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, algatab president nõuandemenetluse ja teavitab sellest parlamenti.

Muudatusettepanek 57

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 124 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamused saadetakse vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 58

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 125 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Kui Euroopa Liidu toimimise leping näeb ette konsulteerimist Regioonide Komiteega, algatab president nõuandemenetluse ja teavitab sellest parlamenti.

Muudatusettepanek 59

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 125 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Regioonide Komitee arvamused saadetakse vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 91

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 129

Artikkel 129

Nõukogu tegevusetus pärast koostöömenetluses ühise seisukoha heakskiitmist ja selle tagajärjed

Kui kolme või, kokkuleppel nõukoguga, nelja kuu jooksul pärast ühise seisukoha edastamist parlamendile EÜ asutamislepingu artikli 252 alusel pole parlament nõukogu ühise seisukohta ei tagasi lükanud ega muutnud, ent nõukogu ei võta õigusakti ühise seisukoha alusel vastu, võib president esitada EÜ asutamislepingu artikli 232 alusel parlamendi nimel ja pärast konsulteerimist õigusasjade eest vastutava komisjoniga Euroopa Kohtule nõukogu vastu hagi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 61

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 132

Esimeeste konverents nimetab
  konvendile, parlamentide konverentsile või muule samalaadsele parlamentide esindajate kogule saadetava parlamendi delegatsiooni liikmed ja annab delegatsioonile volitused, mis vastavad parlamendi asjakohastele resolutsioonidele.Delegatsioon valib juhi ja vajaduse korral ühe või mitu asejuhti.

Esimeeste konverents nimetab konverentsile või muule parlamentide esindajate kogule saadetava Euroopa Parlamendi delegatsiooni liikmed ja annab delegatsioonile tegutsemisvolitused, mis vastavad asjakohastele Euroopa Parlamendi resolutsioonidele.Delegatsioon valib endale juhi ja vajaduse korral ühe või mitu asejuhti.

Muudatusettepanek 65

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 149 – lõige 12

12.   Ilma et see piiraks
  EÜ asutamislepingu artikli 197
  kohaldamist, püüab president jõuda Euroopa Komisjoni
  ja nõukoguga
  kokkuleppele nende kõneaja jaotamise osas.

12.   Ilma et see piiraks
  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 230
  kohaldamist, püüab president jõuda Euroopa Komisjoni
  , nõukogu ja Euroopa Ülemkogu eesistujaga
  kokkuleppele nendele kõneaja eraldamise osas.

(Sellest lõikest saab artikli 149 viimane lõige.)

Muudatusettepanek 67

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 204 – pealkiri

Ombudsmani
  ametissenimetamine

Ombudsmani
  valimine

Muudatusettepanek 68

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 204 – lõige 7

7.   
  Ametisse määratud kandidaat kutsutakse viivitamatult andma Euroopa Kohtu ees oma ametivannet.

7.   
  Valituks osutunud isikul palutakse viivitamatult anda ametivanne Euroopa Kohtu ees.

Muudatusettepanek 69

Euroopa Parlamendi kodukord

V lisa – artikkel 2

Artikkel 2

Määr

1.
     
  Iga parlamendiliige võib allpool kindlaks määratud tingimustel esitada ja kaitsta otsuse ettepanekut, millega kehtestatakse uus ülemmäär.

2.
     
  Ettepanek on vastuvõetav vaid juhul, kui ta on esitatud kirjalikult ja sellele on alla kirjutanud vähemalt 40 parlamendiliiget või kui see on esitatud fraktsiooni või parlamendi komisjoni poolt.

3.
     
  President kehtestab selliste ettepanekute esitamiseks tähtaja.

4.
     
  Vastutav komisjon esitab enne parlamendiarutelu nende ettepanekute kohta ettekande.

5.
     
  Seejärel korraldab parlament ettepanekute üle hääletuse.

Parlament võtab otsuse vastu koosseisu häälteenamusega (absoluutse häälteenamusega) ja seejuures kolmeviiendikulise antud häälte enamusega (kolmeviiendikulise kvalifitseeritud häälteenamusega).

Kui nõukogu on teavitanud parlamenti, et ta on nõus uue ülemmäära kehtestamisega, kuulutab president parlamendi istungile muudetud määra vastuvõetuks.

Kui nõukogu sellist teadet ei saada, saadetakse nõukogu seisukoht edasi vastutavale komisjonile.

välja jäetud

Muudatusettepanek 70

Euroopa Parlamendi kodukord

V lisa – artikkel 5

Artikkel 5

Nõukogu kaalutlustega arvestamine - teine etapp

1.
     
  Kui nõukogu on parandanud ühe või mitu parlamendi vastuvõetud muudatusettepanekut, siis edastatakse nõukogu parandatud tekst vastutavale komisjonile.

2.
     
  Iga parlamendiliige võib allpool kindlaks määratud tingimustel esitada ja kaitsta nõukogu parandatud teksti muudatusettepanekute projekte.

3.
     
  Muudatusettepaneku projekt on vastuvõetav vaid juhul, kui see on esitatud kirjalikult, kui selle on allkirjastanud vähemalt 40 parlamendiliiget või selle on esitanud parlamendi komisjon ning muudatusettepaneku projekt tagab tulude ja kulude tasakaalu püsimise. Artikli 49 lõiget 5 ei kohaldata.

Muudatusettepaneku projekt on vastuvõetav üksnes juhul, kui ta on seotud nõukogu parandatud tekstiga.

4.
     
  President kehtestab muudatusettepaneku projektide esitamiseks tähtaja.

5.
     
  Vastutav komisjon esitab oma seisukoha nõukogu poolt parandatud tekstide suhtes ja annab oma arvamuse nõukogu parandatud teksti suhtes esitatud muudatusettepanekute projektide kohta.

6.
     
  Nõukogu parandatud tekstide muudatusettepanekute projektid pannakse parlamendis hääletusele, piiramata seejuures artikli 3 lõike 4 teise punkti kohaldamist. Parlament võtab otsuse vastu koosseisu häälteenamusega (absoluutse häälteenamusega) ja seejuures kolmeviiendikulise antud häälte enamusega (kolmeviiendikulise kvalifitseeritud häälteenamusega). Kui muudatusettepanekute projektid võetakse vastu, loetakse nõukogu parandatud tekstid tagasilükatuks. Kui muudatusettepanekute projektid lükatakse tagasi, loetakse vastuvõetuks nõukogu parandatud tekstid.

7.
     
  Nõukogu kokkuvõte parlamendi vastuvõetud parandusettepanekute üle toimunud arutelu kohta arutatakse parlamendis läbi ja seejärel võib panna resolutsiooni ettepaneku hääletusele.

8.
     
  Pärast käesolevas artiklis sätestatud menetluse läbiviimist ja lähtudes artiklis 6 sätestatud tingimustest kuulutab president parlamendi istungil eelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldab selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

välja jäetud

Muudatusettepanek 71

Euroopa Parlamendi kodukord

V lisa – artikkel 6

Artikkel 6

Täielik tagasilükkamine

1.
     
  Parlamendi komisjon või vähemalt 40 parlamendiliiget võivad olulistel põhjustel esitada ettepaneku kogu eelarve projekti tagasilükkamiseks. Selline ettepanek on vastuvõetav vaid juhul, kui sellele on lisatud kirjalik põhjendus ja see on esitatud presidendi määratud tähtaja jooksul. Tagasilükkamise ettepaneku põhjendused ei tohi olla omavahel vastuolus.

2.
     
  Vastutav komisjon esitab nimetatud ettepaneku kohta oma arvamuse enne selle parlamendis hääletusele panekut.

Parlament võtab otsuse vastu koosseisu häälteenamusega (absoluutse häälteenamusega) ja seejuures kahekolmandikulise antud häälteenamusega (kahekolmandikulise kvalifitseeritud häälteenamusega). Kui eelarve projekti tagasilükkamise ettepanek võetakse vastu, saadetakse eelarve projekt tervikuna nõukogule tagasi.

välja jäetud

---

(1)  
  Vastavalt 11. ja 12. detsembril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustele.

(2)  
  Vt V lisa

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 24. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/111

---

Teisipäev, 24. november 2009Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***III

P7_TA(2009)0068

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 285 E/17

(Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0697) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0724);

võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (2) nõukogu ühise seisukoha suhtes (3);

võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt ühise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2009)0420);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 5;

võttes arvesse kodukorra artiklit 69;

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0070/2009),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise teksti heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 3. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 6.5.2009, P6_TA(2009)0361.

(3)  ELT C 103 E, 5.5.2009, lk 1.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/112

---

Teisipäev, 24. november 2009Pestitsiidide statistika ***III

P7_TA(2009)0069

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 285 E/18

(Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0778) suhtes;

võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (2) nõukogu ühise seisukoha suhtes (3);

võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt ühise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2009)0486);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 5;

võttes arvesse kodukorra artiklit 69;

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A7-0063/2009),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise teksti heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 3. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 98.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 24.4.2009, P6_TA(2009)0318.

(3)  ELT C 38 E, 17.2.2009, lk 1.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/113

---

Teisipäev, 24. november 2009Ühenduse rahaline abi üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseerimine) ***I

P7_TA(2009)0070

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (kodifitseeritud versioon) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

2010/C 285 E/19

(Kaasotsustamismenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0113);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0039/2009);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 86 ja 55;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0057/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/114

---

Teisipäev, 24. november 2009Makromajanduslik finantsabi Gruusiale *

P7_TA(2009)0071

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

2010/C 285 E/20

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0523);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0269/2009);

võttes arvesse sõltumatu rahvusvahelise teabekogumismissiooni 2009. aasta septembri aruannet Gruusia konflikti kohta (Tagliavini aruanne);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0060/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/115

---

Teisipäev, 24. november 2009Makromajanduslik finantsabi Armeeniale *

P7_TA(2009)0072

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Armeeniale (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

2010/C 285 E/21

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0531);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0268/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0059/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/116

---

Teisipäev, 24. november 2009Makromajanduslik finantsabi Serbiale *

P7_TA(2009)0073

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Serbiale (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

2010/C 285 E/22

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0513);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0270/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0061/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/117

---

Teisipäev, 24. november 2009Makromajanduslik finantsabi Bosniale ja Hertsegoviinale *

P7_TA(2009)0074

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Bosniale ja Hertsegoviinale (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

2010/C 285 E/23

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0596);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0278/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A7-0067/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/118

---

Teisipäev, 24. november 2009Ühine käibemaksusüsteem *

P7_TA(2009)0075

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse 28. novembri 2006. aasta käibemaksudirektiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

2010/C 285 E/24

(Nõuandemenetlus – uuesti konsulteerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10893/2009);

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0677);

võttes arvesse oma 8. juuli 2008. aasta seisukohta (1);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris uuesti Euroopa Parlamendiga (C7-0002/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 59 lõiget 3;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0055/2009),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõu oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| NÕUKOGU EELNÕU | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Direktiivi eelnõu – muutmisakt


  Põhjendus 8 |
| 8) | Euroopa Liiduga ühinemise käigus on Bulgaarial ja Rumeenial lubatud kohaldada maksuvabastust väikeettevõtjate suhtes ja jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate ettevõtjate suhtes. Selguse ja ühtsuse tagamiseks tuleks kõnealused erandid lisada ka direktiivi. |

NÕUKOGU EELNÕU

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 8

8)

Euroopa Liiduga ühinemise käigus on Bulgaarial ja Rumeenial lubatud kohaldada maksuvabastust väikeettevõtjate suhtes ja jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate ettevõtjate suhtes. Selguse ja ühtsuse tagamiseks tuleks kõnealused erandid lisada ka direktiivi.

| (8) | Euroopa Liiduga ühinemise käigus on Bulgaarial ja Rumeenial lubatud kohaldada maksuvabastust väikeettevõtjate suhtes ja jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate ettevõtjate suhtes.Selguse ja ühtsuse tagamiseks tuleks kõnealused erandid lisada ka direktiivi.
  Nimetatud erandite õiguspärasust ja vajalikkust tuleks vähemalt iga kahe aasta tagant kontrollida. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liiduga ühinemise käigus on Bulgaarial ja Rumeenial lubatud kohaldada maksuvabastust väikeettevõtjate suhtes ja jätkata käibemaksuvabastuse kohaldamist rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate ettevõtjate suhtes.Selguse ja ühtsuse tagamiseks tuleks kõnealused erandid lisada ka direktiivi.
  Nimetatud erandite õiguspärasust ja vajalikkust tuleks vähemalt iga kahe aasta tagant kontrollida.

Muudatusettepanek 2

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 9

| (9) | Kehtivate aluspõhimõtete kohaselt on maksukohustuslasel õigus käibemaks maha arvata ainult kaupade ja teenuste puhul, mis on vajalikud
  tema majandustegevuseks
  . Kõnealust korda peaks seoses kinnisvara
  müügi ja sellega seotud kulutustega
  täpsustama ja tugevdama, et tagada maksukohustuslaste võrdne kohtlemine olukorras, kus nende äritegevuseks ette nähtud kinnisvara kasutatakse ka muul kui nende ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(9)

Kehtivate aluspõhimõtete kohaselt on maksukohustuslasel õigus käibemaks maha arvata ainult kaupade ja teenuste puhul, mis on vajalikud
  tema majandustegevuseks
  . Kõnealust korda peaks seoses kinnisvara
  müügi ja sellega seotud kulutustega
  täpsustama ja tugevdama, et tagada maksukohustuslaste võrdne kohtlemine olukorras, kus nende äritegevuseks ette nähtud kinnisvara kasutatakse ka muul kui nende ettevõtluse eesmärgil.

| (9) | Kehtivate aluspõhimõtete kohaselt on maksukohustuslasel õigus käibemaks maha arvata ainult kaupade ja teenuste puhul, mis on vajalikud
  selle isiku mahaarvamisõigust andvateks tehinguteks
  . Kõnealust korda peaks seoses kinnisvara
  müügiga
  täpsustama ja tugevdama, et tagada maksukohustuslaste võrdne kohtlemine olukorras, kus nende äritegevuseks ette nähtud kinnisvara kasutatakse ka muul kui nende ettevõtluse eesmärgil.
  Seepärast peaks kohene käibemaksu mahaarvamise õigus olema piiratud vaid kaupade kasutamise selle osaga, mis annab käibemaksu sissenõutavaks muutumisel õiguse selle mahaarvamiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kehtivate aluspõhimõtete kohaselt on maksukohustuslasel õigus käibemaks maha arvata ainult kaupade ja teenuste puhul, mis on vajalikud
  selle isiku mahaarvamisõigust andvateks tehinguteks
  . Kõnealust korda peaks seoses kinnisvara
  müügiga
  täpsustama ja tugevdama, et tagada maksukohustuslaste võrdne kohtlemine olukorras, kus nende äritegevuseks ette nähtud kinnisvara kasutatakse ka muul kui nende ettevõtluse eesmärgil.
  Seepärast peaks kohene käibemaksu mahaarvamise õigus olema piiratud vaid kaupade kasutamise selle osaga, mis annab käibemaksu sissenõutavaks muutumisel õiguse selle mahaarvamiseks.

Muudatusettepanek 3

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Kuigi
  kõige olulisemad korra täpsustamist ja tugevdamist nõudvad olukorrad on seotud kinnisvara ja sellega seotud kulutustega, arvestades sellise vara väärtuse ja majandusliku eluea ning asjaoluga, et sellise vara segakasutus on väga levinud,
  on siiski kohane subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt lubada liikmesriikidel kohaldada sama reeglit ka ettevõtte vara hulka kuuluva pikema kasutuseaga vallasvara suhtes
  . |
| --- | --- |

(10)

Kuigi
  kõige olulisemad korra täpsustamist ja tugevdamist nõudvad olukorrad on seotud kinnisvara ja sellega seotud kulutustega, arvestades sellise vara väärtuse ja majandusliku eluea ning asjaoluga, et sellise vara segakasutus on väga levinud,
  on siiski kohane subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt lubada liikmesriikidel kohaldada sama reeglit ka ettevõtte vara hulka kuuluva pikema kasutuseaga vallasvara suhtes
  .

| (10) | Kuna
  kõige olulisemad korra täpsustamist ja tugevdamist nõudvad olukorrad on seotud kinnisvara ja sellega seotud kulutustega, arvestades sellise vara väärtuse ja majandusliku eluea ning asjaoluga, et sellise vara segakasutus on väga levinud,
  tuleks algset mahaarvamisõigust kohaldada maksukohustuslase kasutuses olevate kinnisasjade ning nendega seotud oluliste teenuste suhtes, mida nende majandusliku väärtuse tõttu saab kinnisasjade soetamise osaks lugeda
  .
  Seevastu väiksemad remondi- ja parandustööd, mis on piiratud majandusliku tähtsusega, tuleks käesoleva eeskirja kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Kuna
  kõige olulisemad korra täpsustamist ja tugevdamist nõudvad olukorrad on seotud kinnisvara ja sellega seotud kulutustega, arvestades sellise vara väärtuse ja majandusliku eluea ning asjaoluga, et sellise vara segakasutus on väga levinud,
  tuleks algset mahaarvamisõigust kohaldada maksukohustuslase kasutuses olevate kinnisasjade ning nendega seotud oluliste teenuste suhtes, mida nende majandusliku väärtuse tõttu saab kinnisasjade soetamise osaks lugeda
  .
  Seevastu väiksemad remondi- ja parandustööd, mis on piiratud majandusliku tähtsusega, tuleks käesoleva eeskirja kohaldamisalast välja jätta.

Muudatusettepanek 4

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Põhjendus 11

| (11) | Seades eesmärgiks tagada mahaarvamisõiguse suhtes käibemaksukohustuslaste võrdne kohtlemine seoses uue korraga, tuleks kehtestada
  teiste
  mahaarvamiste korrigeerimisega seotud reeglitega kooskõlas olev korrigeerimissüsteem, millega võetakse arvesse muutused asjaomase vara kasutamise ulatuses ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(11)

Seades eesmärgiks tagada mahaarvamisõiguse suhtes käibemaksukohustuslaste võrdne kohtlemine seoses uue korraga, tuleks kehtestada
  teiste
  mahaarvamiste korrigeerimisega seotud reeglitega kooskõlas olev korrigeerimissüsteem, millega võetakse arvesse muutused asjaomase vara kasutamise ulatuses ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil.

| (11) | Seades eesmärgiks tagada mahaarvamisõiguse suhtes käibemaksukohustuslaste võrdne kohtlemine seoses uue korraga, tuleks kehtestada mahaarvamiste korrigeerimisega seotud sätetega kooskõlas olev korrigeerimissüsteem, millega võetakse arvesse muutused asjaomase vara kasutamise ulatuses ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil
  ajavahemikul, mis vastab kapitalikaubana soetatud kinnisasja kehtivale reguleerimisperioodile
  . |
| --- | --- |

(11)

Seades eesmärgiks tagada mahaarvamisõiguse suhtes käibemaksukohustuslaste võrdne kohtlemine seoses uue korraga, tuleks kehtestada mahaarvamiste korrigeerimisega seotud sätetega kooskõlas olev korrigeerimissüsteem, millega võetakse arvesse muutused asjaomase vara kasutamise ulatuses ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil
  ajavahemikul, mis vastab kapitalikaubana soetatud kinnisasja kehtivale reguleerimisperioodile
  .

Muudatusettepanek 5

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Artikkel 1 - punkt 12

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 168 a – lõige 1

1.   Maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva kinnisasja kasutamisel nii maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil kui ka maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil
  tohib kooskõlas artiklites 167, 168, 169 ja 173 sätestatud põhimõtetega kõnealuse kinnisasjaga seotud käibemaksu maha arvata üksnes selles ulatuses, milles kinnisasja kasutatakse maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil
  .

Erandina artiklist 26 võetakse esimeses lõigus osutatud kinnisasja kasutamise protsentuaalset muutumist arvesse
  kooskõlas artiklites 184–192 sätestatud põhimõtetega vastavalt nende sätete rakendamisele kõnealuses liikmesriigis
  .

1.   Maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva kinnisasja kasutamisel nii maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil kui ka maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil
  tekib kohene mahaarvamisõigus maksu sissenõutavaks muutumise ajal üksnes sel määral, milles kinnisasja tegelikult kasutatakse mahaarvamisõigust andvate tehingute tarbeks.

Erandina artiklist 26 võetakse esimeses lõigus osutatud kinnisasja kasutamise protsentuaalset muutumist arvesse
  artiklitega 187, 188, 190 ja 192 ette nähtud tingimustel, et korrigeerida kohese mahaarvamisõiguse ulatust
  .

Kapitalikaubana soetatud kinnisasja puhul võetakse teises lõigus osutatud muutusi arvesse ajavahemiku jooksul, mille liikmesriik on määranud vastavalt artikli 187 lõikele 1.

Muudatusettepanek 6

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Artikkel 1 - punkt 12

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 168 a – lõige 2

2.
     
  Liikmesriigid võivad neile sobival viisil kohaldada lõiget 1 ka muude ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupadega seotud kulutuste käibemaksuga maksustamisel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Direktiivi eelnõu – muutmisakt

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1a

Hindamine

Komisjon hindab, millises ulatuses oleks asjakohane lubada liikmesriikidel kohaldada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 168a lõiget 1 ning sama direktiivi artiklite 184–192 kohaseid üldisi korrigeerimist käsitlevaid eeskirju ettevõtte vara hulka kuuluva kestva iseloomuga vallasvara suhtes. Kõigi vastavasisuliste õigusakti ettepanekute eesmärk on ühtlustada kohaldatavaid eeskirju, et kõrvaldada võimalikult palju konkurentsi moonutada võivaid tegureid eesmärgiga tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Sellisele õigusakti ettepanekule lisatakse sõltumatu mõjuhinnang, milles võetakse arvesse negatiivseid ja positiivseid aspekte.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0319.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/121 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/121

---

Teisipäev, 24. november 2009Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni II ja III lisas tehtavad muudatused *

P7_TA(2009)0076

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse seoses süsinikdioksiidivoogude säilitamisega geoloogilistes formatsioonides Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooni II ja III lisas tehtavate muudatuste heakskiitmist ühenduse nimel (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

2010/C 285 E/25

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2009)0236);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0019/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 90 lõiget 8;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A7-0051/2009),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta nõukogu otsus vastu muudetud kujul ning kiidab heaks konventsiooni II ja III lisa muudatused; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta nõukogu otsus vastu muudetud kujul ning kiidab heaks konventsiooni II ja III lisa muudatused;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Belgia, Hispaania, Iirimaa, Islandi, Luksemburgi, Madalmaade, Norra, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Šveitsi, Taani ja Ühendkuningriigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Belgia, Hispaania, Iirimaa, Islandi, Luksemburgi, Madalmaade, Norra, Portugali, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Šveitsi, Taani ja Ühendkuningriigi valitsustele ja parlamentidele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus


  Põhjendus 4 a (uus) |
| | (4 a) | Ühendus on võtnud hiljuti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist (1). Nimetatud direktiivi alusel tuleks süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist rakendada tingimusel, et see saab erasektori, riikliku ja ühenduse toetuse ning leiab tõendamist, et tegemist on keskkonnaohutu tehnoloogiaga; seda tuleks pidevalt kontrollida keskkonna ja ohutuse seisukohalt ning see tehnoloogia ei tohiks mingil juhul soodustada fossiilkütuste kasutamise suurendamist. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Põhjendus 4 a (uus)

(4 a)

Ühendus on võtnud hiljuti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist (1). Nimetatud direktiivi alusel tuleks süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist rakendada tingimusel, et see saab erasektori, riikliku ja ühenduse toetuse ning leiab tõendamist, et tegemist on keskkonnaohutu tehnoloogiaga; seda tuleks pidevalt kontrollida keskkonna ja ohutuse seisukohalt ning see tehnoloogia ei tohiks mingil juhul soodustada fossiilkütuste kasutamise suurendamist.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Põhjendus 4 b (uus)

| (4 b) | Arvestades ühenduse ja liikmesriikide jagatud pädevust ning koos sellega ühenduse rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõtet, on soovitav, et ühendus ja konventsiooniosalised liikmesriigid tegutseksid ühiselt ning annaksid muudatuste heakskiitmiskirjad hoiule samaaegselt; |
| --- | --- |

(4 b)

Arvestades ühenduse ja liikmesriikide jagatud pädevust ning koos sellega ühenduse rahvusvahelise esindatuse ühtsuse põhimõtet, on soovitav, et ühendus ja konventsiooniosalised liikmesriigid tegutseksid ühiselt ning annaksid muudatuste heakskiitmiskirjad hoiule samaaegselt;

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus

Artikkel 2 – lõige 1 a (uus)

Konventsiooniosalised liikmesriigid püüavad teha kõik vajaliku, et anda oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad hoiule samaaegselt Euroopa Ühenduse ja teiste liikmesriikidega, võimaluse korral hiljemalt 1. juuniks 2010.

---

(1)  
  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/123

---

Teisipäev, 24. november 2009EÜ ja Taani vaheline leping, mis käsitleb tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide kätteandmist (otsuse 2006/326/EÜ muutmine) *

P7_TA(2009)0077

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/326/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmist käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

2010/C 285 E/26

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0100);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 61 punkti c ning artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0108/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0058/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/124

---

Teisipäev, 24. november 2009EÜ ja Taani vaheline leping, mis käsitleb kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades (otsuse 2006/325/EÜ muutmine) *

P7_TA(2009)0078

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2006/325/EÜ, et näha ette Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ja kohtuotsuste täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva lepingu artikli 5 lõike 2 rakendamise kord (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

2010/C 285 E/27

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0101);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 61 punkti c ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0109/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0056/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/125

---

Teisipäev, 24. november 2009Süvalesta varude taastamise kava *

P7_TA(2009)0079

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2115/2005, millega kehtestatakse süvalesta varude taastamise kava Loode-Atlandi Kalastusorganisatsiooni raames (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

2010/C 285 E/28

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0127);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0006/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0046/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/126

---

Teisipäev, 24. november 2009Euroopa Ühenduse ühinemine rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF) *

P7_TA(2009)0080

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Ühenduse poolt lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse ühinemise kohta 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooniga (COTIF), mida on muudetud 3. juuni 1999. aasta Vilniuse protokolliga (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

2010/C 285 E/29

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2009)0441);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 71 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0164/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 90 lõiget 8;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A7-0053/2009),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/127

---

Teisipäev, 24. november 2009Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitlev protokoll *

P7_TA(2009)0081

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatavat õigust käsitleva protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

2010/C 285 E/30

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2009)0081);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 61 punkti c ja artikli 300 lõiget 2;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0101/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 90 lõiget 8;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A7-0062/2009),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/128

---

Teisipäev, 24. november 2009Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega - Viies osa ***I

P7_TA(2009)0083

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ seoses kontrolliga regulatiivmenetlusega - Kohandamine kontrolliga regulatiivmenetlusega - Viies osa(KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

2010/C 285 E/31

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0142);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 152, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0047/2009);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile õigusaktide kohandamise kohta komiteemenetlust käsitleva uue otsusega (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0036/2009),

| 1. | lükkab komisjoni ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

1.

lükkab komisjoni ettepaneku tagasi;

| 2. | palub komisjonil esitada uus ettepanek, võttes arvesse Lissaboni lepingu sätteid, eriti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, ning Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta eespool mainitud resolutsiooni; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada uus ettepanek, võttes arvesse Lissaboni lepingu sätteid, eriti Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, ning Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta eespool mainitud resolutsiooni;

| 3. | palub komisjonil esitada ettepanekud acquis communautaire'i ühtlustamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil esitada ettepanekud acquis communautaire'i ühtlustamiseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0424.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/129

---

Teisipäev, 24. november 2009Infotehnoloogia tolliotstarbeline kasutamine *

P7_TA(2009)0084

Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Prantsuse Vabariigi algatuse kohta eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, mis käsitleb infotehnoloogia tolliotstarbelist kasutamist (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803 (CNS))

2010/C 285 E/32

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi algatust (17483/2008);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike 1 punkti a;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1 ja artikli 34 lõike 2 punkti c, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0037/2009);

võttes arvesse kodukorra artikleid 100 ja 55;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0052/2009),

| 1. | kiidab Prantsuse Vabariigi algatuse muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Prantsuse Vabariigi algatuse muudetud kujul heaks;

| 2. | palub nõukogul teksti vastavalt muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul teksti vastavalt muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Prantsuse Vabariigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Prantsuse Vabariigi algatust oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Prantsuse Vabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Prantsuse Vabariigi valitsusele.

| PRANTSUSE VABARIIGI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Prantsuse Vabariigi algatus


  Põhjendus 3 |
| (3) | Tolliametitevahelist koostööd tuleb tugevdada menetluste kehtestamisega, mille kohaselt võivad tolliametid tegutseda ühiselt ja vahetada salakaubaveoga seotud isikuandmeid ja muid andmeid, kasutades sellist liiki andmete haldamiseks ja edastamiseks uusi tehnoloogiaid, võttes arvesse
  28. jaanuaril 1981 Strasbourgis sõlmitud isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitset käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni
  sätteid ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses R (87) 15 esitatud põhimõtteid, millega nähakse ette sätted isikuandmete kasutamise kohta politseisektoris; |

PRANTSUSE VABARIIGI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 3

(3)

Tolliametitevahelist koostööd tuleb tugevdada menetluste kehtestamisega, mille kohaselt võivad tolliametid tegutseda ühiselt ja vahetada salakaubaveoga seotud isikuandmeid ja muid andmeid, kasutades sellist liiki andmete haldamiseks ja edastamiseks uusi tehnoloogiaid, võttes arvesse
  28. jaanuaril 1981 Strasbourgis sõlmitud isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitset käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni
  sätteid ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses R (87) 15 esitatud põhimõtteid, millega nähakse ette sätted isikuandmete kasutamise kohta politseisektoris;

| (3) | Tolliametitevahelist koostööd tuleb tugevdada selliste menetluste kehtestamisega, mille kohaselt võivad tolliametid tegutseda ühiselt ja vahetada salakaubaveoga seotud isikute andmeid ja muid andmeid, kasutades sellist liiki andmete haldamiseks ja edastamiseks uusi tehnoloogiaid, võttes arvesse
  nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta)

   (1) sätteid ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses nr R (87) 15 esitatud põhimõtteid, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseisektoris. |
| --- | --- |

(3)

Tolliametitevahelist koostööd tuleb tugevdada selliste menetluste kehtestamisega, mille kohaselt võivad tolliametid tegutseda ühiselt ja vahetada salakaubaveoga seotud isikute andmeid ja muid andmeid, kasutades sellist liiki andmete haldamiseks ja edastamiseks uusi tehnoloogiaid, võttes arvesse
  nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta)

   (1) sätteid ning Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituses nr R (87) 15 esitatud põhimõtteid, millega reguleeritakse isikuandmete kasutamist politseisektoris.

Muudatusettepanek 2

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 4

| (4) | Samuti tuleb tagada võimalikult suur täiendavus Euroopa Politseiameti (EUROPOL) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksusega (EUROJUST) tehtava koostöö raames võetavate meetmetega, et
  neil asutustel
  oleks
  juurdepääs
  tolliinfosüsteemi
  andmetele
  ; |
| --- | --- |

(4)

Samuti tuleb tagada võimalikult suur täiendavus Euroopa Politseiameti (EUROPOL) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksusega (EUROJUST) tehtava koostöö raames võetavate meetmetega, et
  neil asutustel
  oleks
  juurdepääs
  tolliinfosüsteemi
  andmetele
  ;

| (4) | Samuti tuleb tagada võimalikult suur täiendavus Euroopa Politseiameti (EUROPOL) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksusega (EUROJUST) tehtava koostöö raames võetavate meetmetega, et
  neile asutustele
  oleks
  teatavatel tingimusel võimalik edastada
  tolliinfosüsteemi
  andmeid
  ; |
| --- | --- |

(4)

Samuti tuleb tagada võimalikult suur täiendavus Euroopa Politseiameti (EUROPOL) ja Euroopa Õigusalase Koostöö Üksusega (EUROJUST) tehtava koostöö raames võetavate meetmetega, et
  neile asutustele
  oleks
  teatavatel tingimusel võimalik edastada
  tolliinfosüsteemi
  andmeid
  ;

Muudatusettepanek 3

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Juurdepääs tolliinfosüsteemis olevate andmete lugemiseks võimaldaks Eurojustil saada viivitamatult esialgse täpse ülevaate saamiseks vajalikku teavet, et kindlaks määrata ja ületada õiguslikke takistusi ning saavutada paremaid uurimistulemusi. Juurdepääs tolli uurimisjuhtumite andmebaasis olevate andmete lugemiseks võimaldaks Eurojustil saada teavet eri liikmesriikides käimasolevate ja lõpetatud uurimiste kohta ning seega paremini toetada nimetatud liikmesriikide õigusasutusi. |
| --- | --- |

(4 a)

Juurdepääs tolliinfosüsteemis olevate andmete lugemiseks võimaldaks Eurojustil saada viivitamatult esialgse täpse ülevaate saamiseks vajalikku teavet, et kindlaks määrata ja ületada õiguslikke takistusi ning saavutada paremaid uurimistulemusi. Juurdepääs tolli uurimisjuhtumite andmebaasis olevate andmete lugemiseks võimaldaks Eurojustil saada teavet eri liikmesriikides käimasolevate ja lõpetatud uurimiste kohta ning seega paremini toetada nimetatud liikmesriikide õigusasutusi.

Muudatusettepanek 4

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Liikmesriigid tunnistavad tolli uurimisjuhtumite andmebaasi igakülgsest kasutamisest tulenevat kasu piiriülese kuritegevuse vastase võitluse koordineerimisel ja tugevdamisel. Liikmesriigid peaksid seetõttu võtma endale kohustuse sisestada nimetatud andmebaasi võimalikult palju andmeid. |
| --- | --- |

(5 a)

Liikmesriigid tunnistavad tolli uurimisjuhtumite andmebaasi igakülgsest kasutamisest tulenevat kasu piiriülese kuritegevuse vastase võitluse koordineerimisel ja tugevdamisel. Liikmesriigid peaksid seetõttu võtma endale kohustuse sisestada nimetatud andmebaasi võimalikult palju andmeid.

Muudatusettepanek 5

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 5 b (uus)

| (5 b) | Tolliinfosüsteemist saadud andmeid ei tohi mingil tingimusel edastada kasutamiseks kolmandate riikide asutustele. |
| --- | --- |

(5 b)

Tolliinfosüsteemist saadud andmeid ei tohi mingil tingimusel edastada kasutamiseks kolmandate riikide asutustele.

Muudatusettepanek 6

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 8

| (8) | Selliste isikute või ettevõtete, kes rikuvad või tõenäoliselt rikuvad siseriiklikke õigusakte, tegevust, vahendeid
  ja kavatsusi käsitleva tegevusanalüüs peaks aitama tolliasutustel võtta iga konkreetse juhtumi korral sobivaid meetmeid, et saavutada pettusevastase võitluse eesmärgid; |
| --- | --- |

(8)

Selliste isikute või ettevõtete, kes rikuvad või tõenäoliselt rikuvad siseriiklikke õigusakte, tegevust, vahendeid
  ja kavatsusi käsitleva tegevusanalüüs peaks aitama tolliasutustel võtta iga konkreetse juhtumi korral sobivaid meetmeid, et saavutada pettusevastase võitluse eesmärgid;

| (8) | Siseriiklikke õigusakte rikkuvate isikute või ettevõtete tegevust
  ja
  vahendeid,
  mida nad kasutavad selleks, et panna kiiresti toime õigusrikkumisi käesoleva otsuse tähenduses, või mis võimaldavad seda teha, käsitlev tegevusanalüüs peaks aitama tolliasutustel võtta iga konkreetse juhtumi korral sobivaid meetmeid, et saavutada pettusevastase võitluse eesmärgid; |
| --- | --- |

(8)

Siseriiklikke õigusakte rikkuvate isikute või ettevõtete tegevust
  ja
  vahendeid,
  mida nad kasutavad selleks, et panna kiiresti toime õigusrikkumisi käesoleva otsuse tähenduses, või mis võimaldavad seda teha, käsitlev tegevusanalüüs peaks aitama tolliasutustel võtta iga konkreetse juhtumi korral sobivaid meetmeid, et saavutada pettusevastase võitluse eesmärgid;

Muudatusettepanek 7

Prantsuse Vabariigi algatus

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Käesolev nõukogu otsus ei takista liikmesriiki kohaldamast oma põhiseaduslikke norme, mis käsitlevad juurdepääsu ametlikele dokumentidele. |
| --- | --- |

(9 a)

Käesolev nõukogu otsus ei takista liikmesriiki kohaldamast oma põhiseaduslikke norme, mis käsitlevad juurdepääsu ametlikele dokumentidele.

Muudatusettepanek 8

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a

| a) | kaupade liikumist, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu
  artiklites 36
  ja
  223
  ette nähtud meetmeid; |
| --- | --- |

a)

kaupade liikumist, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu
  artiklites 36
  ja
  223
  ette nähtud meetmeid;

| a) | selliste kaupade liikumist, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige EÜ asutamislepingu
  artiklites 30
  ja
  296
  ette nähtud meetmeid; |
| --- | --- |

a)

selliste kaupade liikumist, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige EÜ asutamislepingu
  artiklites 30
  ja
  296
  ette nähtud meetmeid;

Muudatusettepanek 9

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt a a (uus)

| a a) | ühendusesisese sularaha liikumise kontrollimeetmeid, kui nimetatud meetmeid võetakse EÜ asutamislepingu artiklis 58 sätestatud korras; |
| --- | --- |

a a)

ühendusesisese sularaha liikumise kontrollimeetmeid, kui nimetatud meetmeid võetakse EÜ asutamislepingu artiklis 58 sätestatud korras;

Muudatusettepanek 10

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 2 – punkt 1 – alapunkt b – alapunkt i

| i) | liikmesriigi õigus- või haldusnorme, mille kohaldamine kuulub täielikult või osaliselt asjaomase liikmesriigi tolli pädevusse seoses kaupade piiriülese liikumisega, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu
  artiklites 36
  ja
  223
  ette nähtud meetmeid, ning seoses ühtlustamata aktsiisidega; |
| --- | --- |

i)

liikmesriigi õigus- või haldusnorme, mille kohaldamine kuulub täielikult või osaliselt asjaomase liikmesriigi tolli pädevusse seoses kaupade piiriülese liikumisega, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige Euroopa Ühenduse asutamislepingu
  artiklites 36
  ja
  223
  ette nähtud meetmeid, ning seoses ühtlustamata aktsiisidega;

| i) | liikmesriigi õigus- või haldusnorme, mille kohaldamine kuulub täielikult või osaliselt asjaomase liikmesriigi tolli pädevusse seoses selliste kaupade piiriülese liikumisega, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige EÜ asutamislepingu
  artiklites 30
  ja
  296
  ette nähtud meetmeid, ning seoses ühtlustamata aktsiisidega; |
| --- | --- |

i)

liikmesriigi õigus- või haldusnorme, mille kohaldamine kuulub täielikult või osaliselt asjaomase liikmesriigi tolli pädevusse seoses selliste kaupade piiriülese liikumisega, mille suhtes kohaldatakse keeldude, piirangute või kontrolliga seotud meetmeid, eelkõige EÜ asutamislepingu
  artiklites 30
  ja
  296
  ette nähtud meetmeid, ning seoses ühtlustamata aktsiisidega;

Muudatusettepanek 11

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 2 – punkt 2

| 2) | „isikuandmed” – igasugune tuvastatud või tuvastatava isikuga seotud teave. |
| --- | --- |

2)

„isikuandmed” – igasugune tuvastatud või tuvastatava isikuga seotud teave.

| 2) | „isikuandmed” – igasugune tuvastatud või tuvastatava
  füüsilise
  isikuga
  (andmesubjekt)
  seotud teave;
  tuvastatav füüsiline isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, psüühilise, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse abil
  . |
| --- | --- |

2)

„isikuandmed” – igasugune tuvastatud või tuvastatava
  füüsilise
  isikuga
  (andmesubjekt)
  seotud teave;
  tuvastatav füüsiline isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri või tema ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, psüühilise, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse abil
  .

Muudatusettepanek 13

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt g a (uus)

| g a) | kinnipeetud, arestitud või konfiskeeritud sularaha. |
| --- | --- |

g a)

kinnipeetud, arestitud või konfiskeeritud sularaha.

Muudatusettepanek 14

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

| a) | perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed,
  endised perekonnanimed
  ja varjunimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed,
  endised perekonnanimed
  ja varjunimed;

| a) | perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed ja varjunimed; |
| --- | --- |

a)

perekonnanimi, neiupõlvenimi, eesnimed ja varjunimed;

Muudatusettepanek 15

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 4 – sissejuhatus

4.   
  Artikli 3 punktis g
  osutatud kategoorias infosüsteemi sisestatavad andmed sisaldavad üksnes järgmist informatsiooni:

4.   
  Artikli 3 lõike 1 punktides g ja g a
  osutatud kategooriates infosüsteemi sisestatavad andmed sisaldavad üksnes järgmist teavet:

Muudatusettepanek 16

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 4 – lõige 5

5.   Mitte mingil juhul ei sisestata isikuandmeid, mis on loetletud
  28. jaanuaril 1981 Strasbourgis sõlmitud isikuandmete automatiseeritud töötlemisel üksikisikute kaitset käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni (edaspidi „1981. aasta Strasbourgi konventsioon”) artikli 6 esimeses lauses
  .

5.   Mitte mingil juhul ei sisestata isikuandmeid, mis on loetletud
  nõukogu raamotsuse 2008/977/JSK artiklis 6
  .

Muudatusettepanek 17

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 5 – lõige 1

1.   
  Artikli 3 kategooriaga seotud andmed sisestatakse tollinfosüsteemi üksnes vaatluste, aruannete, varjatud järelevalve, erikontrolli ja tegevusanalüüsi tegemiseks.

1.   
  Artikli 3 lõike 1 punktides a–g osutatud kategooriatesse kuuluvad andmed sisestatakse tolliinfosüsteemi üksnes vaatluste, aruannete, varjatud järelevalve, erikontrolli ja
  strateegilise või
  tegevusanalüüsi tegemiseks.

Muudatusettepanek 18

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 5 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Artikli 3 lõike 1 punktis g a osutatud kategooriasse kuuluvad andmed sisestatakse tolliinfosüsteemi üksnes strateegilise või tegevusanalüüsi jaoks.

Muudatusettepanek 19

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 5 – lõige 2

2.   Lõikes 1 nimetatud soovitatavate meetmete, nimelt kas vaatluste ja aruandluse, varjatud jälgimise, erikontrolli või tegevusanalüüsi rakendamiseks võib
  artikli 3
  kategooriatesse kuuluvaid isikuandmeid sisestada tolliinfosüsteemi üksnes juhul, kui eelkõige varasema ebaseadusliku tegevuse põhjal on
  alust
  eeldada, et asjaomane isik on sooritanud, parajasti sooritab või kavatseb sooritada siseriiklike õigusaktide tõsiseid rikkumisi.

2.   Lõikes 1 nimetatud soovitatavate meetmete, nimelt kas vaatluste ja aruandluse, varjatud jälgimise, erikontrolli
  ja strateegilise
  või tegevusanalüüsi rakendamiseks võib
  artikli 3 lõikes 1 osutatud kategooriatesse,
  välja arvatud punktis e osutatud kategooriatesse
  kuuluvaid isikuandmeid sisestada tolliinfosüsteemi üksnes juhul, kui eelkõige varasema ebaseadusliku tegevuse põhjal on
  faktiliste tõendite või piisava aluse olemasolu korral võimalik
  eeldada, et asjaomane isik on sooritanud, parajasti sooritab või kavatseb sooritada siseriiklike õigusaktide tõsiseid rikkumisi.

Muudatusettepanek 20

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt iv

| iv) | asjaomast isikut saatvad või kasutatud transpordivahendis viibivad isikud; |
| --- | --- |

iv)

asjaomast isikut saatvad või kasutatud transpordivahendis viibivad isikud;

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 7 – lõige 2

2.   Iga liikmesriik saadab teistele liikmesriikidele ja artiklis 23 osutatud komiteele pädevate asutuste loetelu, kellel on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vahetu juurdepääs tolliinfosüsteemile,
  ja täpsustab
  iga asutuse puhul, millistele andmetele tal on juurdepääs ja millisel eesmärgil.

2.   Iga liikmesriik saadab teistele liikmesriikidele ja artiklis 23 osutatud komiteele nende pädevate asutuste loetelu, kellel on käesoleva artikli lõike 1 kohaselt vahetu juurdepääs tolliinfosüsteemile.
  Kõik nimetatud loetelus tehtud muudatused edastatakse ka muudele liikmesriikidele ja artiklis 23 osutatud komiteele. Selles nimekirjas on
  iga asutuse puhul
  täpsustatud
  , millistele andmetele ja millisel eesmärgil on tal juurdepääs.
  Kõik liikmesriigid tagavad loetelu ja kõigi selles tehtud muudatuste avaldamise.

Muudatusettepanek 22

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 7 – lõige 3

3.
     
  Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid ühehäälsel kokkuleppel lubada tolliinfosüsteemi kasutada rahvusvahelistel või piirkondlikel organisatsioonidel. Kõnealune kokkulepe tuleb vormistada nõukogu otsusena. Liikmesriigid võtavad nimetatud otsuse tegemisel arvesse kõiki vastastikuseid kokkuleppeid ja artiklis 25 osutatud ühise järelevalveasutuse arvamusi selle kohta, kas andmekaitse meetmed on piisavad.

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 8 – lõige 1

1.   Liikmesriigid võivad kasutada tolliinfosüsteemist saadud teavet üksnes artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks;
  teabe tolliinfosüsteemi sisestanud liikmesriigi eelneval loal võivad nad kõnealust teavet kasutada ka halduslikel või muudel eesmärkidel, kui andmed sisestanud liikmesriigi kehtestatud tingimustest ei tulene teisiti. Nimetatud muudel eesmärkidel kasutamine peab olema kooskõlas selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetlustega, kes soovib teavet kasutada, ja kasutamise puhul tuleb arvesse võtta Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovituse R (87) 15, millega nähakse ette sätted isikuandmete kasutamise kohta politseisektoris (edaspidi „soovituse R (87) 15”), põhimõtet 5.5
  .

1.   Liikmesriigid,
  Europol ja Eurojust
  võivad kasutada tolliinfosüsteemist saadud teavet üksnes artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks.

Muudatusettepanek 24

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 8 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 4, artikli 7 lõike 3
  ning artiklite 11 ja 12 kohaldamist, võivad tolliinfosüsteemist saadud andmeid igas liikmesriigis kasutada üksnes need kõnealuse liikmesriigi määratud ametiasutused, kes on selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt pädevad tegutsema artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks.

2.   Ilma et see piiraks artiklite 11 ja 12 kohaldamist, võivad tolliinfosüsteemist saadud andmeid igas liikmesriigis kasutada üksnes need kõnealuse liikmesriigi määratud ametiasutused, kes on selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt pädevad tegutsema artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks.

Muudatusettepanek 25

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 8 – lõige 3 – esimene a lõik

Kõik nimetatud loetelus tehtud muudatused teatatakse ka muudele liikmesriikidele ja artiklis 23 osutatud komiteele. Kõik liikmesriigid tagavad loetelu ja kõigi selles tehtud muudatuste avaldamise.

Muudatusettepanek 26

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 8 – lõige 4

4.
     
  Andmed süsteemi sisestanud liikmesriigi eelneval loal ja kui nimetatud liikmesriigi kehtestatud tingimustest ei tulene teisiti võib tolliinfosüsteemist saadud andmeid edastada muudele kui lõike 2 kohaselt määratud siseriiklikele asutustele, kolmandatele riikidele ja rahvusvahelistele või piirkondlikele organisatsioonidele, kes avaldavad soovi andmeid kasutada. Iga liikmesriik võtab kasutusele erimeetmed, et tagada nende andmete turvalisus väljaspool kõnealuse liikmesriigi territooriumi asuvatele asutustele andmete edastamise või saatmise ajal. Andmed selliste meetmete kohta tuleb edastada artiklis 25 osutatud ühisele järelevalveasutusele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 27

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 11

1.
     Kui käesoleva otsuse IX peatükist ei tulene teisiti, on Euroopa Politseiametil (EUROPOL) oma volituste piires vastavalt artiklitele 2–6
  õigus pääseda juurde
  tolliinfosüsteemi sisestatud
  andmetele, nendega tutvuda ja sisestada andmeid kõnealusesse süsteemi
  .

Kui käesoleva otsuse IX peatükist ei tulene teisiti, on Europolil oma volituste piires
  õigus taotleda nõuetekohaselt põhjendatud viisil
  vastavalt artiklitele 2–6 tolliinfosüsteemi sisestatud
  andmeid, mis edastatakse ameti selgelt kindlaksmääratud töötajale
  .

2.
     
  Juhul kui
  Europol
  märkab tolliinfosüsteemis tehtud päringu põhjal hoiatusteadet,
  teavitab
  ta Euroopa Politseiameti (EUROPOL) asutamist käsitlevas nõukogu [...] otsuses [...] (edaspidi „Europoli otsus”) määratletud kanalite kaudu liikmesriiki, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas.

Esimese lõigu kohaselt edastatud andmed hävitatakse viivitamata, kui selgub, et neid ei kasutata Europoli käimasoleva uurimise või juurdluse käigus, või vastavalt artiklile 14.
  Europol teavitab
  andmed edastanud pädevat asutust kõnealuste andmete hävitamisest ja selle põhjustest
  .
  Pädev asutus registreerib selle teate.

3.
     
  Tolliinfosüsteemist saadud teabe kasutamine toimub selle liikmesriigi nõusolekul, kes andmed süsteemi sisestas. Kui asjaomane liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, kohaldatakse selle töötlemise suhtes Europoli otsust. Europol võib kõnealust teavet edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele üksnes selle liikmesriigi nõusolekul, kes andmed süsteemi sisestas.

4.
     
  Europol võib asjaomaselt liikmesriigilt küsida muud teavet vastavalt Europoli otsusele.

5.
     
  Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, ei ühenda Europol tolliinfosüsteemi osi, millele tal on juurdepääs, ühegi EUROPOLi poolt või EUROPOLis kasutatava andmete kogumise arvutisüsteemiga ega edasta neis olevaid andmeid sellisesse süsteemi ega lae alla või muul moel kopeeri ühtegi tolliinfosüsteemi osa.

Europol piirab juurdepääsu tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele üksnes selleks nõuetekohaselt volitatud EUROPOLi töötajatega.

Europol lubab Europoli otsuse artikli 34 alusel loodud ühisel järelevalveasutusel kontrollida EUROPOLi tegevust seoses talle antud õigusega juurde pääseda tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele ja nendega tutvuda.

Muudatusettepanek 28

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 11 – lõige 5 a (uus)

5 a.
     
  Käesolevat artiklit ei saa tõlgendada nii, et see mõjutaks nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsuse 2009/371/JSK (millega asutatakse Euroopa Politseiamet) (Eruopol)

   (2)

  (Europoli otsus) sätteid andmekaitse kohta või Europoli töötajate vastutuse kohta omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest, või nii, et see mõjutaks kõnealuse otsuse kohaselt moodustatud ühise järelevalveasutuse volitusi.

Muudatusettepanek 29

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 12 – lõige 1

1.   
  Kui IX peatükist ei tulene teisiti, on Euroopa Õigusalase Koostöö Üksuse (Eurojust) liikmesriikide liikmetel
  ja
  nende assistentidel oma volituste piires vastavalt
  artiklitele 2–6
  õigus pääseda juurde tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele ja nendega tutvuda.

1.   Eurojusti liikmesriikide liikmetel, nende
  asetäitjatel,
  assistentidel
  ja spetsiaalselt volitatud töötajatel on
  oma volituste piires
  ja oma ülesannete täitmisel
  vastavalt
  artiklitele 1, 3, 4, 5, 6, 15, 16, 17, 18 ja 19
  õigus pääseda juurde tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele ja nendega tutvuda.

Muudatusettepanek 30

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 12 – lõige 2

2.   Juhul kui Eurojusti liikmesriigi liige
  märkab tolliinfosüsteemiga tutvumisel hoiatusteadet, teavitab ta
  sellest liikmesriiki, kes
  kõnealuse hoiatusteate
  sisestas.
  Sellise tutvumise käigus saadud teavet võib edastada kolmandatele riikidele või kolmandatele isikutele üksnes hoiatusteate sisestanud liikmesriigi nõusolekul.

2.   Juhul kui Eurojusti liikmesriigi liige,
  tema asetäitja, assistent või spetsiaalselt volitatud töötaja märkab, et Eurojusti töödeldud teave langeb kokku tolliinfosüsteemi sisestatud andmetega, teavitab ta
  sellest liikmesriiki, kes
  kõnealused andmed
  sisestas.

Muudatusettepanek 31

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 12 – lõige 3

3.   Käesolevat artiklit ei saa tõlgendada nii, et see mõjutaks nõukogu
  28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/187/JSK (millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu)
  sätteid andmekaitse kohta või Eurojusti liikmesriikide liikmete
  või
  nende assistentide vastutuse kohta omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest, või kõnealuse otsuse kohaselt moodustatud ühise järelevalveasutuse volitusi.

3.   Käesolevat artiklit ei saa tõlgendada nii, et see mõjutaks
  Eurojusti tugevdamist käsitleva
  nõukogu
  16. detsembri 2008. aasta otsuse 2009/426/JSK

   (3) sätteid andmekaitse kohta või Eurojusti liikmesriikide liikmete, nende
  asetäitjate,
  assistentide
  ja spetsiaalselt volitatud töötajate
  vastutuse kohta omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest, või kõnealuse otsuse kohaselt moodustatud ühise järelevalveasutuse volitusi.

Muudatusettepanek 32

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 12 – lõige 4

4.   Ühtegi tolliinfosüsteemi osa, millele liikmesriikide liikmetel
  või
  nende assistentidel on juurdepääs, ei või ühendada ühegi Eurojusti poolt või Eurojustis andmete kogumiseks ja töötlemiseks kasutatava arvutisüsteemiga ning nendes süsteemides sisalduvaid andmeid ei või edastada mis tahes teise arvutisüsteemi; samuti ei või ühtegi tolliinfosüsteemi osa alla laadida.

4.   Ühtegi tolliinfosüsteemi osa, millele
  Eurojusti
  liikmesriikide liikmetel, nende
  asetäitjatel,
  assistentidel
  või spetsiaalselt volitatud töötajatel
  on juurdepääs, ei või ühendada ühegi Eurojusti poolt või Eurojustis andmete kogumiseks ja töötlemiseks kasutatava arvutisüsteemiga ning nendes süsteemides sisalduvaid andmeid ei või edastada mis tahes teise arvutisüsteemi; samuti ei või ühtegi tolliinfosüsteemi osa alla laadida.

Muudatusettepanek 33

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 12 – lõige 5

5.   Juurdepääsuõigus tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele on üksnes Eurojusti liikmesriikide liikmetel
  ja
  nende assistentidel ega laiene Eurojusti töötajatele.

5.   Juurdepääsuõigus tolliinfosüsteemi sisestatud andmetele on üksnes Eurojusti liikmesriikide liikmetel, nende
  asetäitjatel või
  assistentidel
  ja spetsiaalselt volitatud töötajatel
  ega laiene
  muudele
  Eurojusti töötajatele.

Muudatusettepanek 34

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 13 – lõige 1

1.   Üksnes andmed edastanud liikmesriigil
  või Europolil
  on õigus muuta, täiendada, parandada või kustutada andmeid, mida ta on sisestanud tolliinfosüsteemi.

1.   Üksnes andmed edastanud liikmesriigil on õigus muuta, täiendada, parandada või kustutada andmeid, mida ta on sisestanud tolliinfosüsteemi.

Muudatusettepanek 35

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 13 – lõige 2

2.   Kui andmed edastanud liikmesriik
  või Europol
  märkab või tema tähelepanu juhitakse asjaolule, et tema sisestatud andmed sisaldavad faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse käesoleva otsuse vastaselt, muudab, täiendab, parandab või kustutab see liikmesriik nõuetekohaselt andmed ning teavitab sellest teisi liikmesriike
  ja
  Europoli.

2.   Kui andmed edastanud liikmesriik märkab või tema tähelepanu juhitakse asjaolule, et tema sisestatud andmed sisaldavad faktivigu või on sisestatud ja säilitatakse käesoleva otsuse vastaselt, muudab, täiendab, parandab või kustutab see liikmesriik nõuetekohaselt andmed ning teavitab sellest teisi liikmesriike, Europoli
  ja Eurojusti
  .

Muudatusettepanek 36

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 13 – lõige 3

3.   Kui mõnel liikmesriigil
  või
  Europolil on tõendeid, mis võimaldavad väita, et andmekirje sisaldab faktivigu või on tolliinfosüsteemi sisestatud ja seal säilitatud käesoleva otsuse vastaselt, teavitab ta sellest andmed edastanud liikmesriiki
  või Europoli
  niipea kui võimalik. Andmed edastanud liikmesriik
  või Europol
  kontrollib kõnealuseid andmeid ja vajaduse korral parandab või kustutab viivitamata kirje. Andmed edastanud liikmesriik
  või Europol
  teatab teistele liikmesriikidele
  ja
  Europolile kõikidest tehtud parandustest või kustutamistest.

3.   Kui mõnel liikmesriigil, Europolil
  või Eurojustil
  on tõendeid, mis võimaldavad väita, et andmekirje sisaldab faktivigu või on tolliinfosüsteemi sisestatud ja seal säilitatud käesoleva otsuse vastaselt, teavitab ta sellest andmed edastanud liikmesriiki niipea kui võimalik. Andmed edastanud liikmesriik kontrollib kõnealuseid andmeid ja vajaduse korral parandab või kustutab viivitamata kirje. Andmed edastanud liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele, Europolile
  ja Eurojustile
  kõikidest tehtud parandustest või kustutamistest.

Muudatusettepanek 37

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 13 – lõige 4

4.   Kui liikmesriik
  või Europol
  märkab tolliinfosüsteemi andmeid sisestades, et tema teade on vastuolus eelmise teatega sisu või soovitatava meetme poolest, teatab ta sellest viivitamata eelmise teate esitanud liikmesriigile
  või Europolile
  . Seejärel püüavad mõlemad liikmesriigid
  ja Europol
  küsimuse lahendada. Lahkarvamuse korral jääb kehtima varasem teade, kuid süsteemi sisestatakse need uue teate osad, mis ei ole eelmisega vastuolus.

4.   Kui liikmesriik märkab tolliinfosüsteemi andmeid sisestades, et tema teade on vastuolus eelmise teatega sisu või soovitatava meetme poolest, teatab ta sellest viivitamata eelmise teate esitanud liikmesriigile. Seejärel püüavad mõlemad liikmesriigid küsimuse lahendada. Lahkarvamuse korral jääb kehtima varasem teade, kuid süsteemi sisestatakse need uue teate osad, mis ei ole eelmisega vastuolus.

Muudatusettepanek 38

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 13 – lõige 5

5.   Kui liikmesriigi kohus või muu pädev asutus teeb lõpliku otsuse muuta, täiendada, parandada või kustutada tolliinfosüsteemi sisestatud andmeid, kohustuvad liikmesriigid
  ja Europol
  vastastikku seda otsust täitma, kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti. Kui kohtute või teiste pädevate asutuste otsused, kaasa arvatud artikli 22 lõikes 4 osutatud otsused parandamise või kustutamise kohta on omavahel vastuolus, kustutab kõnealused andmed süsteemist need sisestanud liikmesriik
  või Europol
  .

5.   Kui liikmesriigi kohus või muu pädev asutus teeb lõpliku otsuse muuta, täiendada, parandada või kustutada tolliinfosüsteemi sisestatud andmeid, kohustuvad liikmesriigid vastastikku seda otsust täitma, kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti. Kui kohtute või teiste pädevate asutuste otsused, kaasa arvatud artikli 22 lõikes 4 osutatud otsused parandamise või kustutamise kohta on omavahel vastuolus, kustutab kõnealused andmed süsteemist need sisestanud liikmesriik.

Muudatusettepanek 39

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 14 – lõige 1

1.   Tolliinfosüsteemi sisestatud andmeid säilitatakse üksnes nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad sisestati. Andmed edastanud liikmesriik
  või Europol, kui andmed on sisestanud Europol,
  kontrollib andmete säilitamise vajalikkust vähemalt üks kord aastas.

1.   Tolliinfosüsteemi sisestatud andmeid säilitatakse üksnes nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad sisestati. Andmed edastanud liikmesriik kontrollib andmete säilitamise vajalikkust vähemalt üks kord aastas.

Muudatusettepanek 40

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 14 – lõige 2

2.   Andmed edastanud liikmesriik
  või Europol, kui andmed on sisestanud Europol,
  võib kontrollperioodi jooksul otsustada säilitada andmed järgmise kontrollini, juhul kui nende säilitamine on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad sisestati. Ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, kantakse andmete säilitamise otsuse puudumise korral need automaatselt üle tolliinfosüsteemi sellesse ossa, millele on juurdepääs piiratud vastavalt käesoleva artikli lõikele 4.

2.   Andmed edastanud liikmesriik võib kontrollperioodi jooksul otsustada säilitada andmed järgmise kontrollini, juhul kui nende säilitamine on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad sisestati. Ilma et see piiraks artikli 22 kohaldamist, kantakse andmete säilitamise otsuse puudumise korral need automaatselt üle tolliinfosüsteemi sellesse ossa, millele on juurdepääs piiratud vastavalt käesoleva artikli lõikele 4.

Muudatusettepanek 41

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 14 – lõige 3

3.   Kui lõike 2 kohaselt on ette nähtud tolliinfosüsteemis säilitatavate andmete ülekandmine, teavitab tolliinfosüsteem sellest automaatselt andmed edastanud liikmesriiki
  või Europoli, kui andmed on sisestanud Europol,
  kuu aega ette.

3.   Kui lõike 2 kohaselt on ette nähtud tolliinfosüsteemis säilitatavate andmete ülekandmine, teavitab tolliinfosüsteem sellest automaatselt andmed edastanud liikmesriiki kuu aega ette.

Muudatusettepanek 42

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 14 – lõige 4

4.   Lõike 2 kohaselt üle kantud andmeid säilitatakse tolliinfosüsteemis ühe aasta jooksul, kuid, ilma et see piiraks artikli 22 sätete kohaldamist, säilib juurdepääsuõigus neile andmetele üksnes artiklis 23 osutatud komitee esindajal või
  artikli 24 lõikes 1
  ja
  artikli 25 lõikes 1
  nimetatud järelevalveasutustel. Selle aja jooksul võib andmetega tutvuda üksnes nende täpsuse ja seaduslikkuse kontrollimiseks ning seejärel tuleb need andmed kustutada.

4.   Lõike 2 kohaselt üle kantud andmeid säilitatakse tolliinfosüsteemis ühe aasta jooksul, kuid, ilma et see piiraks artikli 22 sätete kohaldamist, juurdepääsuõigus neile andmetele säilib üksnes artiklis 23 osutatud komitee esindajal või
  artiklites 22 a
  ja
  25 a
  nimetatud järelevalveasutustel. Selle aja jooksul võib andmetega tutvuda üksnes nende täpsuse ja seaduslikkuse kontrollimiseks ning seejärel tuleb need andmed kustutada.

Muudatusettepanek 43

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 15 – lõige 1

1.   Tolliinfosüsteem sisaldab lisaks artikli 3 kohastele andmetele ka käesolevale peatükile vastavaid andmeid eriandmebaasis, edaspidi „tolli uurimisjuhtumite andmebaas”. Ilma et see piiraks käesoleva peatüki ning VII ja VIII peatüki sätteid, kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid ka tolli uurimisjuhtumite andmebaasi suhtes.

1.   Tolliinfosüsteem sisaldab lisaks artikli 3 kohastele andmetele ka käesolevale peatükile vastavaid andmeid eriandmebaasis, edaspidi „tolli uurimisjuhtumite andmebaas”. Ilma et see piiraks käesoleva peatüki ning VII ja VIII peatüki sätteid, kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid ka tolli uurimisjuhtumite andmebaasi suhtes.
  Artikli 21 lõikes 3 sätestatud erandeid ei kohaldata.

Muudatusettepanek 44

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 15 – lõige 2

2.   Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi eesmärk on võimaldada vastavalt artiklile 7 määratud tolliuurimist teostavatele siseriiklikele asutustele ühe või mitme isiku või ettevõtte tegevuse uurimisel või selle kohta toimiku avamisel selgitada välja teiste liikmesriikide pädevad asutused, kes uurivad või on uurinud nende isikute või ettevõtjate tegevust, et uurimistoimikute olemasolu kohta teabe saamise abil saavutada artikli 1 lõikes 2 osutatud eesmärk.

2.   Tolli uurimisjuhtumite andmebaasi eesmärk on võimaldada vastavalt artiklile 7 määratud tolliuurimist teostavatele siseriiklikele asutustele ühe või mitme isiku või ettevõtja tegevuse uurimisel või selle kohta toimiku avamisel
  ning samuti Europolil ja Eurojustil
  selgitada välja teiste liikmesriikide pädevad asutused, kes uurivad või on uurinud nende isikute või ettevõtjate tegevust, et uurimistoimikute olemasolu kohta teabe saamise abil saavutada artikli 1 lõikes 2 osutatud eesmärk.

Muudatusettepanek 45

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 15 – lõige 3 – lõik 1 ja lõigu 2 sissejuhatav osa

3.   Iga liikmesriik saadab tolli uurimisjuhtumite andmebaasi tarbeks kõigile teistele liikmesriikidele ja artiklis 16 osutatud komiteele loetelu oma siseriiklike õigusaktide tõsistest rikkumistest.

3.   Iga liikmesriik saadab tolli uurimisjuhtumite andmebaasi tarbeks kõigile teistele liikmesriikidele,
  Europolile, Eurojustile
  ja artiklis 23 osutatud komiteele loetelu oma siseriiklike õigusaktide tõsistest rikkumistest.

See loetelu hõlmab üksnes rikkumisi, mille eest võidakse karistada:

See loetelu hõlmab üksnes rikkumisi, mille eest võidakse karistada:

Muudatusettepanek 46

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 15 – lõige 3 – punkt b

| b) | rahatrahviga summas vähemalt
  15 000 eurot
  . |
| --- | --- |

b)

rahatrahviga summas vähemalt
  15 000 eurot
  .

| b) | rahatrahviga summas vähemalt
  25 000 eurot
  . |
| --- | --- |

b)

rahatrahviga summas vähemalt
  25 000 eurot
  .

Muudatusettepanek 47

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 16 – lõige 1 – sissejuhatus

1.   
  Pädevad asutused sisestavad
  uurimistoimikutesse kantud
  andmeid
  tolli uurimisjuhtumite andmebaasi artikli 15 lõikes 2 sätestatud eesmärgil. Sisestatakse üksnes järgmised andmed:

1.   Uurimistoimikutesse kantud
  andmed sisestatakse
  tolli uurimisjuhtumite andmebaasi
  ainult
  artikli 15 lõikes 2 sätestatud eesmärgil. Sisestatakse üksnes järgmised andmed:

Muudatusettepanek 49

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 17

Liikmesriik ei ole ühelgi konkreetsel juhul kohustatud sisestama artiklis 16 osutatud andmeid tolli uurimisjuhtumite andmebaasi, kui – ja sellisel juhul niikauaks, kui – see kahjustaks
  asjaomase liikmesriigi
  avalikku korda või muid olulisi huve eelkõige
  seoses andmekaitsega
  .

Liikmesriik ei ole ühelgi konkreetsel juhul kohustatud sisestama artiklis 16 osutatud andmeid tolli uurimisjuhtumite andmebaasi, kui – ja sellisel juhul niikauaks, kui – see kahjustaks avalikku korda või muid olulisi huve
  ning
  eelkõige
  oleks vahetuks ja tõsiseks ohuks nimetatud liikmesriigi või muu liikmesriigi või kolmanda riigi avalikule julgeolekule, kui kaalul on samaväärse tähtsusega muud huvid või kui sisestatud andmed võiksid tõsiselt rikkuda üksikisikute õigusi või kahjustaksid käimasolevat uurimist
  .

Muudatusettepanek 50

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b

| b) | ettevõtete puhul: ärinimi ja/või ettevõtte tegevuse raames kasutatav nimi ja/või registrijärgne asukoht ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja/või aktsiisimaksu identifitseerimisnumber
  ja/või aadress
  . |
| --- | --- |

b)

ettevõtete puhul: ärinimi ja/või ettevõtte tegevuse raames kasutatav nimi ja/või registrijärgne asukoht ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja/või aktsiisimaksu identifitseerimisnumber
  ja/või aadress
  .

| b) | ettevõtjate puhul: ärinimi ja/või ettevõtja tegevuse raames kasutatav nimi
  ja/või aadress
  ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja/või aktsiisimaksu identifitseerimisnumber. |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate puhul: ärinimi ja/või ettevõtja tegevuse raames kasutatav nimi
  ja/või aadress
  ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja/või aktsiisimaksu identifitseerimisnumber.

Muudatusettepanek 51

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt b

| b) | andmeid uurimisdokumentide kohta, mille põhjal on rikkumine tuvastatud, kuid mille alusel ei ole veel süüdimõistvat kohtuotsust tehtud või trahvi määratud, säilitatakse kuni
  kuus aastat
  ; |
| --- | --- |

b)

andmeid uurimisdokumentide kohta, mille põhjal on rikkumine tuvastatud, kuid mille alusel ei ole veel süüdimõistvat kohtuotsust tehtud või trahvi määratud, säilitatakse kuni
  kuus aastat
  ;

| b) | andmeid uurimisdokumentide kohta, mille põhjal on rikkumine tuvastatud, kuid mille alusel ei ole veel süüdimõistvat kohtuotsust tehtud või trahvi määratud, säilitatakse kuni
  kolm aastat
  ; |
| --- | --- |

b)

andmeid uurimisdokumentide kohta, mille põhjal on rikkumine tuvastatud, kuid mille alusel ei ole veel süüdimõistvat kohtuotsust tehtud või trahvi määratud, säilitatakse kuni
  kolm aastat
  ;

Muudatusettepanek 52

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 20

1.
     
  Iga liikmesriik, kes kavatseb tolliinfosüsteemist isikuandmeid saada või sinna isikuandmeid sisestada, võtab hiljemalt ... vastu õigusnormid, millega tagatakse vähemalt 1981. aasta Strasbourgi konventsiooni põhimõtete kohane isikuandmete kaitse tase.

Raamotsust 2008/977/JSK kohaldatakse vahetatud andmete kaitsele kooskõlas käesoleva otsusega, kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti.

2.
     
  Liikmesriik võib saada tolliinfosüsteemist isikuandmeid või neid sinna sisestada üksnes juhul, kui kõnealuse liikmesriigi territooriumil on jõustunud lõikes 1 ette nähtud kord niisuguste andmete kaitsmiseks. Enne seda peab liikmesriik määrama artikli 24 kohaselt riikliku järelevalveasutuse või asutused.

3.
     
  Käesoleva otsuse andmekaitset käsitlevate sätete nõuetekohase rakendamise tagamiseks käsitatakse tolliinfosüsteemi kõigis liikmesriikides siseriikliku andmefailina, mille suhtes kohaldatakse lõikes 1 osutatud siseriiklikke sätteid ja kõiki neist sätetest rangemaid käesoleva otsuse sätteid.

Muudatusettepanek 53

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 21 – lõige 1

1.   
  Iga liikmesriik tagab artikli 8 lõiget 1 arvesse võttes, et tolliinfosüsteemist pärit isikuandmete mis tahes kasutamine muudel kui artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärkidel on selle riigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt ebaseaduslik.

välja jäetud

Muudatusettepanek 54

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 21 – lõige 3

3.   Kui artikli 8 lõikest 1 ei tulene teisiti, ei või teiste liikmesriikide poolt tolliinfosüsteemi sisestatud isikuandmeid kopeerida muudesse siseriiklikesse andmefailidesse, välja arvatud juhul, kui kopeerimine on seotud on riskijuhtimissüsteemidega, mida kasutatakse tollikontrolli suunamiseks siseriiklikul tasandil, või kui kopeerimine on seotud tegevusanalüüsisüsteemiga, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks.

3.   Kui artikli 8 lõikest 1 ei tulene teisiti, ei või teiste liikmesriikide poolt tolliinfosüsteemi sisestatud isikuandmeid kopeerida muudesse siseriiklikesse andmefailidesse, välja arvatud juhul, kui kopeerimine on seotud riskijuhtimissüsteemidega, mida kasutatakse tollikontrolli suunamiseks siseriiklikul tasandil, või kui kopeerimine on seotud tegevusanalüüsisüsteemiga, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks.
  Kopeerida võib konkreetses asjas või konkreetse uurimise jaoks vajalikus ulatuses.

Muudatusettepanek 55

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 21 – lõige 4

4.   Lõikes 3 osutatud kahel erandjuhul on üksnes iga liikmesriigi siseriiklike asutuste
  ja komisjoni talituste määratud analüütikud volitatud tolliinfosüsteemi isikuandmeid töötlema kas riskijuhtimissüsteemides, mida siseriiklikud asutused kasutavad tollikontrolli suunamiseks, või tegevusanalüüsisüsteemis, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks.

4.   Lõikes 3 osutatud kahel erandjuhul on üksnes iga liikmesriigi siseriiklike asutuste
  poolt
  volitatud analüütikutel õigus
  tolliinfosüsteemi isikuandmeid töödelda kas riskijuhtimissüsteemides, mida siseriiklikud asutused kasutavad tollikontrolli suunamiseks, või tegevusanalüüsisüsteemis, mida kasutatakse tegevuse koordineerimiseks.

Muudatusettepanek 56

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 21 – lõige 7

7.   Tolliinfosüsteemist kopeeritud isikuandmeid säilitatakse üksnes nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad kopeeriti. Andmed kopeerinud tolliinfosüsteemi
  osapool
  kontrollib andmete säilitamise vajalikkust vähemalt kord aastas. Säilitamise aeg ei ole pikem kui kümme aastat. Isikuandmed, mida pole analüüsi jätkamiseks vaja, kustutatakse viivitamata või muudetakse anonüümseks.

7.   Tolliinfosüsteemist kopeeritud isikuandmeid säilitatakse üksnes nii kaua, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks nad kopeeriti. Andmed kopeerinud tolliinfosüsteemi
  liikmesriik
  kontrollib andmete säilitamise vajalikkust vähemalt kord aastas. Säilitamise aeg ei ole pikem kui kümme aastat. Isikuandmed, mida pole
  tegevusanalüüsi
  jätkamiseks vaja, kustutatakse viivitamata või muudetakse anonüümseks.

Muudatusettepanek 57

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 – lõige 1

1.
     Isikute õigusi seoses tolliinfosüsteemis sisalduvate isikuandmetega, eelkõige õigust andmetele juurde pääseda,
  rakendatakse
  selle liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt, kus isikuid oma õigusi teostavad.

Isikute õigusi seoses tolliinfosüsteemis sisalduvate isikuandmetega, eelkõige õigust andmetele juurde pääseda
  ja neid parandada, kustutada või blokeerida
  ,
  teostatakse
  selle
  raamotsust 2008/977/JSK rakendava
  liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt, kus isikuid oma õigusi teostavad.
  Juurdepääsu andmisest keeldutakse juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, et mitte ohustada käimasolevat uurimist, või varjatud jälgimise või vaatluste ja aruannete tegemise ajal. Erandi kohaldatavuse hindamisel võetakse arvesse asjaomase isiku põhjendatud huve.

Kui see on sätestatud asjaomase liikmesriigi õigus- ja haldusnormides ning menetlustes, otsustab artiklis 23 osutatud siseriiklik järelevalveasutus, kas ja millise korra kohaselt tuleb teavet edastada.

Liikmesriik, kes ei ole asjakohaseid andmeid esitanud, võib andmeid edastada üksnes juhul, kui ta annab kõigepealt andmed edastanud liikmesriigile võimaluse seisukoha võtmiseks.

Muudatusettepanek 58

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 – lõige 2

2.
     
  Liikmesriik, kellele esitatakse isikuandmetele juurdepääsu taotlus, lükkab taotluse tagasi, kui see võib kahjustada artikli 5 lõikes 1 osutatud aruandes nimetatud meetmete rakendamist või selleks, et kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. Andmete juurdepääsu andmisest keeldutakse igal juhul varjatud järelevalve või vaatluste ja aruannete tegemise ajal ning ajal, mil toimub andmete tegevusanalüüs või haldus- või kriminaaluurimine.

välja jäetud

Muudatusettepanek 59

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 – lõige 3

3.
     
  Igas liikmesriigis võivad isikud asjaomase liikmesriigi õigus- ja haldusnormide ning menetluste kohaselt lasta enda kohta käivaid isikuandmeid parandada või kustutada, kui need andmed on ebaõiged või kui nende andmete sisestamine tolliinfosüsteemi või seal säilitamine on vastuolus käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 2 või 1981. aasta Strasbourgi konventsiooni artiklis 5 sätestatud eesmärgiga.

välja jäetud

Muudatusettepanek 60

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 – lõige 4 – esimene lõik – punkt c a (uus)

| c a) | blokeerida isikuandmed; |
| --- | --- |

c a)

blokeerida isikuandmed;

Muudatusettepanek 61

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 – lõige 4 – teine lõik

Asjaomased liikmesriigid kohustuvad vastastikku täitma kohtu või muu pädeva asutuse lõplikke otsuseid vastavalt punktidele a, b ja c.

Asjaomased liikmesriigid kohustuvad vastastikku täitma kohtu või muu pädeva asutuse lõplikke otsuseid vastavalt punktidele a–c,
  ilma et see piiraks artikli 29 sätete kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 62

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 – lõige 5

5.
     
  Käesolevas artiklis ja artikli 13 lõikes 5 sisalduvad viited „lõplikule otsusele” ei tähenda ühegi liikmesriigi kohustust kohtu või muu pädeva asutuse otsuse peale edasi kaevata.

välja jäetud

Muudatusettepanek 63

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 22 a (uus)

Artikkel 22 a

Kõik liikmesriigid määravad ühe või mitu siseriiklikku järelevalveasutust, kes vastutavad isikuandmete kaitse eest ja teostavad sõltumatut järelevalvet vastavalt raamotsusele 2008/977/JSK tolliinfosüsteemi sisestatud andmete üle.

Muudatusettepanek 64

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 23 – lõige 3

3.   Komitee esitab kord aastas nõukogule Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt aruande tolliinfosüsteemi tõhususe ja nõuetekohase toimimise kohta, esitades vajaduse korral soovitusi.

3.   Komitee esitab kord aastas nõukogule ELi lepingu VI jaotise kohaselt aruande tolliinfosüsteemi tõhususe ja nõuetekohase toimimise kohta, esitades vajaduse korral soovitusi.
  Aruanne saadetakse teavitamise eesmärgil ka Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 65

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 24

Artikkel 24

1.
     
  Liikmesriigid määravad siseriikliku järelevalveasutuse või -asutused, kes vastutavad isikuandmete kaitse eest ja teostavad sõltumatut järelevalvet selliste tolliinfosüsteemi sisestatud andmete üle.

Järelevalveasutus või -asutused teostavad kooskõlas vastavate siseriiklike õigusaktidega sõltumatut järelevalvet ja kontrolli, millega tagatakse, et tolliinfosüsteemis hoitavate andmete töötlemisel ja kasutamisel ei rikuta asjaomaste isikute õigusi. Sel eesmärgil on järelevalveasutustel juurdepääs tolliinfosüsteemile.

2.
     
  Igaüks võib taotleda mis tahes siseriiklikul järelevalveasutusel kontrollida tolliinfosüsteemis olevaid teda puudutavaid isikuandmeid ja uurida, kuidas on neid andmeid kasutatud. Kõnealuse õiguse suhtes kohaldatakse selle liikmesriigi õigus- ja haldusnorme ning menetlusi, kus taotlus esitatakse. Kui andmed on sisestanud teine liikmesriik, toimub kontrollimine tihedas koostöös asjaomase teise liikmesriigi siseriikliku järelevalveasutusega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 66

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 25

Artikkel 25

1.
     
  Luuakse ühine järelevalveasutus, millesse kuulub igast liikmesriigist kaks esindajat, kes valitakse iga liikmesriigi sõltumatust järelevalveasutusest või järelevalveasutustest.

2.
     
  Ühine järelevalveasutus täidab oma ülesandeid kooskõlas käesoleva otsuse ja 1981. aasta Strasbourgi konventsiooniga, võttes arvesse soovitust R (87) 15.

3.
     
  Ühine järelevalveasutus on pädev jälgima tolliinfosüsteemi toimimist, läbi vaatama selle tööga seotud rakendamis- või tõlgendamisraskusi, uurima probleeme, mis tekivad liikmesriikide siseriiklikel järelevalveasutustel sõltumatu järelevalve teostamisel või üksikisikutel süsteemile juurdepääsu õiguse kasutamisel, ning koostama ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks.

4.
     
  Oma kohustuste täitmisel on ühisel järelevalveasutusel juurdepääs tolliinfosüsteemile.

5.
     
  Ühise järelevalveasutuse koostatud aruanded edastatakse asutustele, kellele siseriiklikud järelevalveasutused esitavad oma aruanded.

välja jäetud

Muudatusettepanek 67

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 25 a (uus)

Artikkel 25a

1.
     
  Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet komisjoni tegevuse üle tolliinfosüsteemi valdkonnas. Seoses sellega kohaldatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4)artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja volitusi.

2.
     
  Liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad oma kohustuste piires aktiivselt koostööd ja tagavad tolliinfosüsteemi koordineeritud järelevalve.

3.
     
  Liikmesriikide järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad sel eesmärgil vähemalt korra aastas. Nimetatud koosolekute kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Iga kahe aasta järel esitatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile tegevusaruanne.

Muudatusettepanek 68

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 26 – lõige 1 – punkt a

| a) | liikmesriikide pädevad asutused seoses oma liikmesriigi tolliinfosüsteemi terminalidega; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevad asutused seoses oma liikmesriigi tolliinfosüsteemi terminalidega;

| a) | liikmesriikide pädevad asutused seoses oma riigis asuvate tolliinfosüsteemi terminalidega
  ning Europol ja Eurojust
  ; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide pädevad asutused seoses oma riigis asuvate tolliinfosüsteemi terminalidega
  ning Europol ja Eurojust
  ;

Muudatusettepanek 69

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 26 – lõige 2 – sissejuhatus

2.   Pädevad asutused ja artiklis 23 osutatud komitee võtavad meetmeid eelkõige selleks, et:

2.   Pädevad asutused,
  Europol, Eurojust
  ja artiklis 23 osutatud komitee võtavad meetmeid eelkõige selleks, et:

Muudatusettepanek 70

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| d a) | tagada, et tolliinfosüsteemi kasutamisel oleks volitatud isikutel juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (juurdepääsukontroll); |
| --- | --- |

d a)

tagada, et tolliinfosüsteemi kasutamisel oleks volitatud isikutel juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (juurdepääsukontroll);

Muudatusettepanek 71

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt e

| e) | tagada, et tolliinfosüsteemi kasutama volitatud isikutel on juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele; |
| --- | --- |

e)

tagada, et tolliinfosüsteemi kasutama volitatud isikutel on juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele;

välja jäetud

Muudatusettepanek 72

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| e a) | tagada, et kõik asutused, kellel on juurdepääsuõigus tolliinfosüsteemile, loovad profiilid, mis kirjeldavad nende isikute ülesandeid ja vastutust, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, parandada, kustutada ja neid otsida, ning teevad need profiilid artiklis 41 osutatud liikmesriikide järelevalveasutustele nende nõudmisel viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
| --- | --- |

e a)

tagada, et kõik asutused, kellel on juurdepääsuõigus tolliinfosüsteemile, loovad profiilid, mis kirjeldavad nende isikute ülesandeid ja vastutust, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, parandada, kustutada ja neid otsida, ning teevad need profiilid artiklis 41 osutatud liikmesriikide järelevalveasutustele nende nõudmisel viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

Muudatusettepanek 73

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 26 – lõige 2 – punkt h a (uus)

| h a) | jälgida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust ja võtta vajalikud sisejärelevalvega seotud korralduslikud meetmed, et tagada vastavus käesolevale otsusele (sisekontroll). |
| --- | --- |

h a)

jälgida käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhusust ja võtta vajalikud sisejärelevalvega seotud korralduslikud meetmed, et tagada vastavus käesolevale otsusele (sisekontroll).

Muudatusettepanek 74

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 28 – lõige 1

1.   Iga liikmesriik
  vastutab selle eest
  , et
  tema poolt
  tolliinfosüsteemi sisestatud andmed on täpsed, ajakohased ja
  seaduslikud
  .
  Lisaks sellele vastutab iga liikmesriik 1981. aasta Strasbourgi konventsiooni artikli 5 sätete täitmise eest.

1.   Iga liikmesriik
  tagab
  , et
  raamotsuse 2008/977/JSK artikli 3, artikli 4 lõike 1 ja artikli 8 kohaselt
  tolliinfosüsteemi sisestatud andmed on täpsed, ajakohased,
  täielikud, usaldusväärsed
  ja
  seaduslikult sisestatud
  .

Muudatusettepanek 75

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 28 – lõige 2

2.   Iga liikmesriik vastutab oma
  õigus- ja haldusnormide ning menetluste
  kohaselt kahju eest, mida tolliinfosüsteemi kasutamisega on isikutele asjaomases liikmesriigis tekitatud. See kehtib ka
  juhul
  ,
  kui kahju
  põhjustas
  andmed edastanud
  liikmesriik, kes sisestas ebatäpseid või
  käesoleva otsusega vastuolus olevaid
  andmeid.

2.   Iga liikmesriik vastutab oma
  siseriikliku õiguse
  kohaselt
  igasuguse
  kahju eest, mida tolliinfosüsteemi kasutamisega on isikutele asjaomases liikmesriigis tekitatud. See kehtib ka
  kahju puhul
  ,
  mille
  põhjustas liikmesriik, kes sisestas ebatäpsed andmed või kes sisestas andmed või säilitab
  andmeid
  ebaseaduslikult
  .

Muudatusettepanek 76

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 28 – lõige 3

3.   Kui
  ebatäpsete andmetega seotud hagi on esitatud
  liikmesriigi
  vastu, kes ei ole andmed edastanud liikmesriik, püüavad asjaomased liikmesriigid kokku leppida, kas ja millise osa makstavast kompensatsioonist
  hüvitab andmed
  edastanud
  liikmesriik
  teisele
  liikmesriigile.
  Sel viisil kokku lepitud
  summad
  hüvitatakse taotluse korral.

3.   Kui
  andmed saanud liikmesriik maksab kompensatsiooni muu
  liikmesriigi
  poolt tolliinfosüsteemi sisestatud ebatäpsete andmete kasutamisest põhjustatud kahju eest,
  hüvitab
  ebatäpsed
  andmed
  sisestanud
  liikmesriik
  andmed saanud
  liikmesriigile
  kahjutasuna makstud
  summad,
  võttes arvesse andmed saanud liikmesriigi võimalikku süüd.

Muudatusettepanek 77

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 28 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Europol ja Eurojust vastutavad neid reguleerivate eeskirjade kohaselt.

Muudatusettepanek 79

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 31

Liikmesriigid tagavad oma õigusaktide vastavuse käesoleva otsusega alates
  ...
  .

Liikmesriigid tagavad oma õigusaktide vastavuse käesoleva otsusega alates
  1.juulist 2011
  .

Muudatusettepanek 80

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 32

Käesolev otsus asendab infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni ning samuti 12.märtsi 1999. aasta protokolli, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel rahapesu reguleerimisala kohta infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsioonis ja transpordivahendite registreerimisnumbrite konventsiooni lisamise kohta (edaspidi „rahapesu reguleerimisala protokoll”) ja 8. mai 2003. aasta protokolli, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt ja millega muudetakse infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni tolli uurimisandmebaasi loomist silmas pidades (edaspidi „tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomist käsitlev protokoll”) alates
  ...
  .

Käesolev otsus asendab infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni ning samuti 12.märtsi 1999. aasta protokolli rahapesu reguleerimisala kohta infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsioonis ja transpordivahendite registreerimisnumbrite konventsiooni lisamise kohta (edaspidi „rahapesu reguleerimisala protokoll”) ja 8. mai 2003. aasta protokolli, mis on koostatud Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt ja millega muudetakse infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni tolli uurimisandmebaasi loomist silmas pidades (edaspidi „tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomist käsitlev protokoll”) alates
  1. juulist 2011
  .

Muudatusettepanek 81

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 32 – esimene a lõik (uus)

Seetõttu kaotavad esimeses lõigus osutatud konventsioon ja protokollid alates käesoleva otsuse kohaldamise kuupäevast kehtivuse.

Muudatusettepanek 82

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 33

Kui käesolevast otsusest ei tulene teisiti, tunnistatakse alates
  ...
  kehtetuks kõik infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni ja selle protokollide rakendusmeetmed.

Kui käesolevast otsusest ei tulene teisiti, tunnistatakse alates
  1. juulist 2011
  kehtetuks kõik infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni
  ning
  selle protokollide, st rahapesu reguleerimisala protokolli ja tolli uurimisjuhtumite andmebaasi loomist käsitleva protokolli rakendusmeetmed.

Muudatusettepanek 83

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 34

Artikkel 34

Liikmesriikidevahelisi vaidlusi käesoleva otsuse tõlgendamise või kohaldamise üle arutab lahenduse leidmiseks kõigepealt nõukogu vastavalt Euroopa Liidu lepingu VI jaotises sätestatud korrale.

Kui lahendust ei leita kuue kuu jooksul, võib vaidlusosaline anda asja Euroopa Ühenduste Kohtusse.

välja jäetud

Muudatusettepanek 84

Prantsuse Vabariigi algatus

Artikkel 35 – lõige 2

2.   Seda kohaldatakse alates
  ...

2.   Seda kohaldatakse alates
  1. juulist 2011
  .

---

(1)  
  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(2)  
  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

(3)  
  ELT L 138, 4.6.2009, lk 14.

(4)  

  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

Kolmapäev, 25. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/150

---

Kolmapäev, 25. november 2009Rehvide märgistamine seoses kütusesäästlikkusega ***II

P7_TA(2009)0086

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

2010/C 285 E/33

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14639/6/2009 – C7-0287/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2008)0779) kohta;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2009)0348);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 72;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A7-0076/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 22.4.2009, P6_TA(2009)0248.

---

Kolmapäev, 25. november 2009LISA

KOMISJONI AVALDUS

Komisjon toetab ühenduse instrumentide, nagu programm „Arukas energeetika – Euroopa”, kasutamist, et toetada algatusi, mis suurendavad lõppkasutajate teadmisi rehvide märgistamisega kaasnevast kasust.

Komisjon teeb 2012. aasta juuniks oma veebilehel (ec.europa) eelkõige tarbijaorganisatsioonidele ja rehvitootjatele kättesaadavaks rehvimärgise iga elementi selgitava teabe ning kütusesäästu ühtse kalkulaatori.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/151

---

Kolmapäev, 25. november 2009Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: Belgia - tekstiilitööstus ja Iirimaa - Dell

P7_TA(2009)0087

Euroopa Parlamendi 25. novembri 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28(KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

2010/C 285 E/34

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0044/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud vastavad õiguslikud ja eelarvealased instrumendid, et anda täiendavat toetust töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud vastavad õiguslikud ja eelarvealased instrumendid, et anda täiendavat toetust töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav Euroopa Liidu rahaline abi peaks olema dünaamiline ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juulil 2008. aastal toimunud lepituskohtumisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet;

| C. | arvestades, et Belgia ja Iirimaa on taotlenud abi seoses koondamistega tekstiilisektoris Belgia Ida- ja Lääne-Flandria (3) ning Limburgi (4) piirkonnas ning arvutitootmise valdkonnas Iirimaa Limericki, Clare'i ja Põhja-Tipperary krahvkondades ning samuti Limericki linnas (5); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Belgia ja Iirimaa on taotlenud abi seoses koondamistega tekstiilisektoris Belgia Ida- ja Lääne-Flandria (3) ning Limburgi (4) piirkonnas ning arvutitootmise valdkonnas Iirimaa Limericki, Clare'i ja Põhja-Tipperary krahvkondades ning samuti Limericki linnas (5);

| D. | arvestades et mõlemad taotlused vastavad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumitele; |
| --- | --- |

D.

arvestades et mõlemad taotlused vastavad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumitele;

| E. | arvestades, et Iirimaa taotluse puhul küsis tööhõive- ja sotsiaalkomisjon Euroopa Komisjonilt täiendavat teavet, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iirimaa taotluse puhul küsis tööhõive- ja sotsiaalkomisjon Euroopa Komisjonilt täiendavat teavet,

| 1. | palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

1.

palub asjaomastel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kiirendamiseks;

| 2. | tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetlus fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks; ning näha üksikisikule ette ühekordsed ja ajaliselt piiratud toetused, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tulemusel koondatud; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde institutsioonide võetud kohustust tagada sujuv ja kiire menetlus fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste vastuvõtmiseks; ning näha üksikisikule ette ühekordsed ja ajaliselt piiratud toetused, mille eesmärk on aidata töötajaid, kes on üleilmastumise tulemusel koondatud;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Liit peaks kasutama ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärgedega tegelemiseks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid; rõhutab seoses sellega, et fond võib etendada üliolulist rolli koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Liit peaks kasutama ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärgedega tegelemiseks kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid; rõhutab seoses sellega, et fond võib etendada üliolulist rolli koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimisel;

| 4. | rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada see, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimist; rõhutab, et fondist saadav abi ei asenda siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et vastavalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi käsitleva määruse artiklile 6 tuleks tagada see, et fond toetaks koondatud töötajate uuesti tööturule integreerimist; rõhutab, et fondist saadav abi ei asenda siseriiklikust õigusest või kollektiivlepingutest tulenevaid äriühingute vastutusalas olevaid meetmeid ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid;

| 5. | tuletab komisjonile seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega meelde, et ta ei paigutaks süstemaatiliselt ümber Euroopa Sotsiaalfondi maksete assigneeringuid, kuna Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad; |
| --- | --- |

5.

tuletab komisjonile seoses Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmisega meelde, et ta ei paigutaks süstemaatiliselt ümber Euroopa Sotsiaalfondi maksete assigneeringuid, kuna Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi eraldi instrumendina, millel on oma eesmärgid ja tähtajad;

| 6. | tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude erinevate vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi toimimist ja lisandväärtust tuleks hinnata 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel loodud programmide ja muude erinevate vahendite üldise hindamise raames mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) läbivaatamise käigus;

| 7. | märgib, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjon hindas Euroopa Komisjoni ettepanekut ning tal ei ole mingeid vastuväiteid seoses Belgia taotlustega, soovides komisjonilt samas selgitust Iirimaa taotluse kohta seoses Delli juhtumiga; juhib samas tähelepanu tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse lõigetele 1 kuni 6; |
| --- | --- |

7.

märgib, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjon hindas Euroopa Komisjoni ettepanekut ning tal ei ole mingeid vastuväiteid seoses Belgia taotlustega, soovides komisjonilt samas selgitust Iirimaa taotluse kohta seoses Delli juhtumiga; juhib samas tähelepanu tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse lõigetele 1 kuni 6;

| 8. | hindab komisjoni vastuste mõju enne oma lõpliku otsuse tegemist nii õigusliku kui eelarvealase instrumendi kohta; |
| --- | --- |

8.

hindab komisjoni vastuste mõju enne oma lõpliku otsuse tegemist nii õigusliku kui eelarvealase instrumendi kohta;

| 9. | loodab, et komisjon analüüsib praegusi raskusi ning esitab edaspidi oma ettepanekud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste kohta eraldi dokumentides: üks otsuse ettepanek liikmesriigi taotluse kohta; |
| --- | --- |

9.

loodab, et komisjon analüüsib praegusi raskusi ning esitab edaspidi oma ettepanekud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist käsitlevate otsuste kohta eraldi dokumentides: üks otsuse ettepanek liikmesriigi taotluse kohta;

| 10. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

10.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2009/004 BE/Oost en West Vlaanderen (tekstiilitööstus).

(4)  EGF/2009/005 BE/Limburg (tekstiilitööstus).

(5)  EGF/2009/008 IE/Dell.

---

Kolmapäev, 25. november 2009LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

25. november 2009

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta vastavalt eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktile 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2), eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajatele. |
| --- | --- |

(2)

Fondi rakendusala on laiendatud alates 1. maist 2009 esitatud taotluste puhul ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajatele.

| (3) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(3)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (4) | Belgia esitas 5. mail 2009 kaks taotlust fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlused vastavad rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 9 198 874 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Belgia esitas 5. mail 2009 kaks taotlust fondi kasutuselevõtmiseks seoses tekstiilisektoris toimunud koondamistega. Kuna taotlused vastavad rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 9 198 874 eurot.

| (5) | Iirimaa esitas 29. juunil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses arvutitööstuses toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 14 831 050 eurot. |
| --- | --- |

(5)

Iirimaa esitas 29. juunil 2009 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses arvutitööstuses toimunud koondamistega. Kuna taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10, teeb komisjon ettepaneku eraldada 14 831 050 eurot.

| (6) | Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Belgia ja Iirimaa taotluste põhjal rahalist toetust, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks võtta kasutusele fondi vahendid, et anda Belgia ja Iirimaa taotluste põhjal rahalist toetust,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarve raames võetakse fondist kasutusele 24 029 924 eurot kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

Neljapäev, 26. november 2009

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/156

---

Neljapäev, 26. november 2009Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta (2011) *

P7_TA(2009)0094

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta kohta (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

2010/C 285 E/35

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0254);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0054/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0077/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud võrdlussumma peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alarubriigi 3b ülemmääradega, ja rõhutab, et eelarvepädev institutsioon teeb iga-aastast summat käsitleva otsuse iga-aastase eelarvemenetluse käigus; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud võrdlussumma peab olema kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alarubriigi 3b ülemmääradega, ja rõhutab, et eelarvepädev institutsioon teeb iga-aastast summat käsitleva otsuse iga-aastase eelarvemenetluse käigus;

| 3. | rõhutab, et uute tegevuste rahastamine ei tohiks ohustada olemasolevaid programme ega muid algatusi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et uute tegevuste rahastamine ei tohiks ohustada olemasolevaid programme ega muid algatusi;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANE |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu otsus


  Põhjendus -1 (uus) |
| | (-1) | Asutamislepinguga kehtestatakse liidu kodakondsus, mis täiendab liikmesriikide kodakondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANE

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus -1 (uus)

(-1)

Asutamislepinguga kehtestatakse liidu kodakondsus, mis täiendab liikmesriikide kodakondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus - 1 a (uus)

| (-1 a) | Kodanikuaktiivsuse innustamine on ülimalt tähtis element, mis aitab tugevdada ühtekuuluvust ja demokraatia arengut ning Euroopa rolli maailmas. |
| --- | --- |

(-1 a)

Kodanikuaktiivsuse innustamine on ülimalt tähtis element, mis aitab tugevdada ühtekuuluvust ja demokraatia arengut ning Euroopa rolli maailmas.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus -1 b (uus)

| (-1 b) | Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta aitab näidata, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia tähtis väljendusvorm, mis viib ellu selliseid Euroopa väärtusi nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine ning annab seega panuse Euroopa ühiskonna harmoonilisse arengusse. |
| --- | --- |

(-1 b)

Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta aitab näidata, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia tähtis väljendusvorm, mis viib ellu selliseid Euroopa väärtusi nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine ning annab seega panuse Euroopa ühiskonna harmoonilisse arengusse.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| (1) | Ühenduse ja liikmesriikide eesmärk on toetada inimressursside arendamist, et saavutada tööhõive kõrge tase ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse ja liikmesriikide eesmärk on toetada inimressursside arendamist, et saavutada tööhõive kõrge tase ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega.

| (1) | Ühenduse ja liikmesriikide eesmärk on toetada inimressursside arendamist, et saavutada tööhõive kõrge tase ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega
  , võttes meetmeid, mille eesmärk on täiendada teadmisi, töötades välja teabe- ja parimate tavade vahetust, edendades uuenduslikke lähenemisviise ja hinnates kogemusi
  . |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse ja liikmesriikide eesmärk on toetada inimressursside arendamist, et saavutada tööhõive kõrge tase ja võidelda sotsiaalse tõrjutusega
  , võttes meetmeid, mille eesmärk on täiendada teadmisi, töötades välja teabe- ja parimate tavade vahetust, edendades uuenduslikke lähenemisviise ja hinnates kogemusi
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| (3) | Vabatahtlik tegevus on
  mitteametlik
  õppimise allikas, mis võimaldab arendada kutsealaseid oskusi ja pädevusi,
  ja ka
  aktiivse kodanikuosaluse
  peamine vorm
  . Igas vanuses vabatahtlike töö on vajalik demokraatia arenguks, mis on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid,
  ja aitab kaasa inimressursside arendamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele. |
| --- | --- |

(3)

Vabatahtlik tegevus on
  mitteametlik
  õppimise allikas, mis võimaldab arendada kutsealaseid oskusi ja pädevusi,
  ja ka
  aktiivse kodanikuosaluse
  peamine vorm
  . Igas vanuses vabatahtlike töö on vajalik demokraatia arenguks, mis on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid,
  ja aitab kaasa inimressursside arendamisele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele.

| (3) | Vabatahtlik tegevus on
  rikkalik mitteametliku
  õppimise allikas, mis võimaldab arendada kutsealaseid
  ning sotsiaalseid
  oskusi ja pädevusi,
  aitab kaasa solidaarsusele ja kujutab endast olulist
  aktiivse kodanikuosaluse
  vormi
  .
  Vabatahtlik tegevus edendab ja julgustab partnerlussuhteid ning aktiivset kodanikuosalust, millega rakendatakse ellu Euroopa väärtused nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine.
  Igas vanuses vabatahtlike töö on vajalik demokraatia
  ja eriti osalusdemokraatia
  arenguks, mis on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid,
  ning inimõiguste edendamiseks nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool. Vabatahtlik tegevus võib aidata kaasa isiksuse kasvule ja inimeste heaolule ning Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule solidaarsuse, sotsiaalse kaasatuse ja jõukuse osas. Palgatööd ei tohiks siiski asendada vabatahtliku töö ja vabatahtliku tegevusega, kuigi vabatahtlike kulutused tuleb piisaval määral hüvitada. |
| --- | --- |

(3)

Vabatahtlik tegevus on
  rikkalik mitteametliku
  õppimise allikas, mis võimaldab arendada kutsealaseid
  ning sotsiaalseid
  oskusi ja pädevusi,
  aitab kaasa solidaarsusele ja kujutab endast olulist
  aktiivse kodanikuosaluse
  vormi
  .
  Vabatahtlik tegevus edendab ja julgustab partnerlussuhteid ning aktiivset kodanikuosalust, millega rakendatakse ellu Euroopa väärtused nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine.
  Igas vanuses vabatahtlike töö on vajalik demokraatia
  ja eriti osalusdemokraatia
  arenguks, mis on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid,
  ning inimõiguste edendamiseks nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool. Vabatahtlik tegevus võib aidata kaasa isiksuse kasvule ja inimeste heaolule ning Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule solidaarsuse, sotsiaalse kaasatuse ja jõukuse osas. Palgatööd ei tohiks siiski asendada vabatahtliku töö ja vabatahtliku tegevusega, kuigi vabatahtlike kulutused tuleb piisaval määral hüvitada.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 a (uus)

| (3 a) | Mõiste „vabatahtlik tegevus” tähendab igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset ja kutseõpet, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega. Sellest on kasu üksikisikust vabatahtlikule, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. See on ühtlasi vahendiks, mille abil üksikisikud ja ühendused saavad lahendada inimeste, ühiskonna või keskkonna probleeme ja vajadusi, eriti erakorralistes olukordades, mis võivad hõlmata kogu ühiskonda tervikuna. Sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks. Vabatahtlik tegevus ei asenda ametialaseid ja tasustatud tööhõivevõimalusi, vaid annab sotsiaalsete ja kultuuriliste eesmärkide kaudu ühiskonnale lisaväärtust. |
| --- | --- |

(3 a)

Mõiste „vabatahtlik tegevus” tähendab igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset ja kutseõpet, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega. Sellest on kasu üksikisikust vabatahtlikule, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. See on ühtlasi vahendiks, mille abil üksikisikud ja ühendused saavad lahendada inimeste, ühiskonna või keskkonna probleeme ja vajadusi, eriti erakorralistes olukordades, mis võivad hõlmata kogu ühiskonda tervikuna. Sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks. Vabatahtlik tegevus ei asenda ametialaseid ja tasustatud tööhõivevõimalusi, vaid annab sotsiaalsete ja kultuuriliste eesmärkide kaudu ühiskonnale lisaväärtust.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| (4) | Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada tõhus
  vabatahtlikku tegevust toetav infrastruktuur
  , et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada tõhus
  vabatahtlikku tegevust toetav infrastruktuur
  , et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist ühenduse tasandil.

| (4) | Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada
  vabatahtlikule tegevusele
  tõhus
  toetus ning rakendada meetmeid
  , et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist
  ning arendamist
  ühenduse
  , riigi, piirkonna ja kohalikul
  tasandil
  , muu hulgas vabatahtlike organisatsioonide tõhusate koostöösüsteemide ja võrgustike loomise abil ning eelkõige veebiportaali loomise kaudu
  . |
| --- | --- |

(4)

Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada
  vabatahtlikule tegevusele
  tõhus
  toetus ning rakendada meetmeid
  , et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist
  ning arendamist
  ühenduse
  , riigi, piirkonna ja kohalikul
  tasandil
  , muu hulgas vabatahtlike organisatsioonide tõhusate koostöösüsteemide ja võrgustike loomise abil ning eelkõige veebiportaali loomise kaudu
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| (5) | aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse. |
| --- | --- |

(5)

aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse.

| (5) | 1997. aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse
  ja põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse edendamisse
  . |
| --- | --- |

(5)

1997. aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse
  ja põlvkondadevahelise vabatahtliku tegevuse edendamisse
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 12

| (12) | Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis, milles on keskendutud
  vabatahtlike
  liikuvusele, sh Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Euroopa Noored” („Aktiivsed Noored”) raames, elukestva õppe programm ja Kodanike Euroopa programm. |
| --- | --- |

(12)

Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis, milles on keskendutud
  vabatahtlike
  liikuvusele, sh Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Euroopa Noored” („Aktiivsed Noored”) raames, elukestva õppe programm ja Kodanike Euroopa programm.

| (12) | Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis
  ja võrgustikus
  , milles on keskendutud liikuvusele
  igas vanuses inimestele mõeldud vabatahtliku tegevuse raames
  , sh Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Euroopa Noored” („Aktiivsed Noored”) raames, elukestva õppe programm ja Kodanike Euroopa programm.
  Arvestades vabatahtliku tegevuse horisontaalset olemust, loob see nende programmide vahele sünergia. |
| --- | --- |

(12)

Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis
  ja võrgustikus
  , milles on keskendutud liikuvusele
  igas vanuses inimestele mõeldud vabatahtliku tegevuse raames
  , sh Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Euroopa Noored” („Aktiivsed Noored”) raames, elukestva õppe programm ja Kodanike Euroopa programm.
  Arvestades vabatahtliku tegevuse horisontaalset olemust, loob see nende programmide vahele sünergia.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja kodanikuühiskonna edendamise ning solidaarsuse tugevdamise oluline element. |
| --- | --- |

(12 a)

Vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja kodanikuühiskonna edendamise ning solidaarsuse tugevdamise oluline element.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13

| (13) | Kogu Euroopas on väga erinevat laadi vabatahtlikku tegevust, mida tuleks
  alal hoida
  ja edasi arendada. |
| --- | --- |

(13)

Kogu Euroopas on väga erinevat laadi vabatahtlikku tegevust, mida tuleks
  alal hoida
  ja edasi arendada.

| (13) | Kogu Euroopas on väga erinevat laadi
  ja pikaajalise traditsiooniga
  vabatahtlikku tegevust, mida tuleks
  kaitsta
  ja edasi arendada
  , muu hulgas nt eri liikmesriikide vabatahtliku tegevuse ühenduste piiriülese võrgustiku loomise abil, et pakkuda alalist platvormi kogemuste ja heade tavade vahetuseks. |
| --- | --- |

(13)

Kogu Euroopas on väga erinevat laadi
  ja pikaajalise traditsiooniga
  vabatahtlikku tegevust, mida tuleks
  kaitsta
  ja edasi arendada
  , muu hulgas nt eri liikmesriikide vabatahtliku tegevuse ühenduste piiriülese võrgustiku loomise abil, et pakkuda alalist platvormi kogemuste ja heade tavade vahetuseks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta peaks pakkuma võimalust julgustada liikmesriike andma vabatahtlikele nende õigusliku seisundi suhtes õiguskindlus. |
| --- | --- |

(13 a)

Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta peaks pakkuma võimalust julgustada liikmesriike andma vabatahtlikele nende õigusliku seisundi suhtes õiguskindlus.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 13 b (uus)

| (13 b) | ELil on märkimisväärne osa vabatahtliku tegevuse edendamisel, arendamisel ja toetamisel üleliiduliselt. Siiski on oluline tunnustada ja austada vabatahtliku tegevuse mitmekesisust igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(13 b)

ELil on märkimisväärne osa vabatahtliku tegevuse edendamisel, arendamisel ja toetamisel üleliiduliselt. Siiski on oluline tunnustada ja austada vabatahtliku tegevuse mitmekesisust igas liikmesriigis.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14

| (14) | Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule.
  Vabatahtlik tegevus on rikkalik mitteametliku õppimise allikas, mis parandab kutseoskusi ja -pädevusi, aitab kaasa tööalase konkurentsivõime parandamisele ja solidaarsustunde suurendamisele, arendab sotsiaalseid oskusi, lihtsustab ühiskonda sulandumist ning edendab kodanikuosalust. |
| --- | --- |

(14)

Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule.
  Vabatahtlik tegevus on rikkalik mitteametliku õppimise allikas, mis parandab kutseoskusi ja -pädevusi, aitab kaasa tööalase konkurentsivõime parandamisele ja solidaarsustunde suurendamisele, arendab sotsiaalseid oskusi, lihtsustab ühiskonda sulandumist ning edendab kodanikuosalust.

| (14) | Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule,
  edendades sotsiaalset kaasatust, võideldes rassismi ja eelarvamuste vastu ning andes panuse kultuuride- ja religioonidevahelisse dialoogi
  . |
| --- | --- |

(14)

Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule,
  edendades sotsiaalset kaasatust, võideldes rassismi ja eelarvamuste vastu ning andes panuse kultuuride- ja religioonidevahelisse dialoogi
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Igal inimesel peaks olema võimalus vabatahtlikuks tegevuseks. Isikliku arengu edendamiseks peaks varjupaiga taotlejatel, põgenikel ja seaduslikest residentidest sisserändajatel olema senisest enam võimalik osaleda vabatahtlikus tegevuses, eriti kui neil ei ole võimalik tööd leida. |
| --- | --- |

(14 a)

Igal inimesel peaks olema võimalus vabatahtlikuks tegevuseks. Isikliku arengu edendamiseks peaks varjupaiga taotlejatel, põgenikel ja seaduslikest residentidest sisserändajatel olema senisest enam võimalik osaleda vabatahtlikus tegevuses, eriti kui neil ei ole võimalik tööd leida.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14 b (uus)

| (14 b) | Vabatahtlik tegevus kujutab endast rikkalikku mitteformaalset õppimiskogemust, mis edendab erialaseid oskusi ja pädevust, aitab suurendada tööalast konkurentsivõimet, lihtsustades taasintegreerumist tööturule, arendab sotsiaalseid oskusi ja aitab edendada isiklikku kasvu ning heaolu. |
| --- | --- |

(14 b)

Vabatahtlik tegevus kujutab endast rikkalikku mitteformaalset õppimiskogemust, mis edendab erialaseid oskusi ja pädevust, aitab suurendada tööalast konkurentsivõimet, lihtsustades taasintegreerumist tööturule, arendab sotsiaalseid oskusi ja aitab edendada isiklikku kasvu ning heaolu.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14 c (uus)

| (14 c) | Vabatahtlike tegevus Euroopa Liidus ja kolmandates riikides võib aidata võidelda vaesusega ja edendada sotsiaalset ning majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

(14 c)

Vabatahtlike tegevus Euroopa Liidus ja kolmandates riikides võib aidata võidelda vaesusega ja edendada sotsiaalset ning majanduslikku arengut.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 14 d (uus)

| (14 d) | Tööandjad võiksid ettevõtte sotsiaalse vastutuse strateegia raames toetada ja julgustada vabatahtlikku tegevust. |
| --- | --- |

(14 d)

Tööandjad võiksid ettevõtte sotsiaalse vastutuse strateegia raames toetada ja julgustada vabatahtlikku tegevust.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15

| (15) | Hoolimata sellest ei ole vabatahtliku tegevuse potentsiaali veel täielikult ära kasutatud. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta annab võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust. See võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(15)

Hoolimata sellest ei ole vabatahtliku tegevuse potentsiaali veel täielikult ära kasutatud. Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta annab võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust. See võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

| (15) | Hoolimata sellest ei ole vabatahtliku tegevuse potentsiaali veel täielikult ära kasutatud.
  Enamgi veel, vabast ajast vabatahtlikuna tehtavat tööd ei ole
  Euroopa
  tasandil siiani ametlikult tunnustatud. Euroopa
  vabatahtliku tegevuse aasta annab
  seega
  võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust. See võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil
  – ning julgustada liikmesriike võitlema diskrimineerimise vastu, võimaldades kõikides liikmesriikides elavatel välismaalastel, sealhulgas varjupaigataotlejatel, töötada vabatahtlikuna mittetulundusorganisatsioonides või teha tasuta tööd
  . |
| --- | --- |

(15)

Hoolimata sellest ei ole vabatahtliku tegevuse potentsiaali veel täielikult ära kasutatud.
  Enamgi veel, vabast ajast vabatahtlikuna tehtavat tööd ei ole
  Euroopa
  tasandil siiani ametlikult tunnustatud. Euroopa
  vabatahtliku tegevuse aasta annab
  seega
  võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust. See võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil
  – ning julgustada liikmesriike võitlema diskrimineerimise vastu, võimaldades kõikides liikmesriikides elavatel välismaalastel, sealhulgas varjupaigataotlejatel, töötada vabatahtlikuna mittetulundusorganisatsioonides või teha tasuta tööd
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15 a (uus)

| (15 a) | Liikmesriike tuleks julgustada viima vabatahtlikku tegevust takistavad bürokraatlikud piirangud miinimumini. |
| --- | --- |

(15 a)

Liikmesriike tuleks julgustada viima vabatahtlikku tegevust takistavad bürokraatlikud piirangud miinimumini.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 15 b (uus)

| (15 a) | Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaga tuleks rõhutada vabatahtliku tegevuse olulist rolli, tuletades samas liikmesriikidele meelde, et seda ei tohiks kasutada põhivajaduste rahuldamise, mis on tavaliselt sotsiaalteenuste ülesanne, ega riigiasutuste tegevuse aseainena. |
| --- | --- |

(15 a)

Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaga tuleks rõhutada vabatahtliku tegevuse olulist rolli, tuletades samas liikmesriikidele meelde, et seda ei tohiks kasutada põhivajaduste rahuldamise, mis on tavaliselt sotsiaalteenuste ülesanne, ega riigiasutuste tegevuse aseainena.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16

| (16) | 2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001. |
| --- | --- |

(16)

2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001.

| (16) | 5. detsember on rahvusvaheline vabatahtliku tegevuse päev ja
  2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001. |
| --- | --- |

(16)

5. detsember on rahvusvaheline vabatahtliku tegevuse päev ja
  2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16 a (uus)

| (16 a) | Lisaks sotsiaalsele rollile on vabatahtlikul tegevusel ka majanduslik väärtus ja see annab majandusse märkimisväärse panuse. |
| --- | --- |

(16 a)

Lisaks sotsiaalsele rollile on vabatahtlikul tegevusel ka majanduslik väärtus ja see annab majandusse märkimisväärse panuse.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16 b (uus)

| (16 b) | Vabatahtlikul tegevusel on oluline roll keskkonna- ja kodanikukaitses ning selle panust tuleb tunnustada ja toetada igas valdkonnas, eriti ELi noore demokraatiaga riikides. |
| --- | --- |

(16 b)

Vabatahtlikul tegevusel on oluline roll keskkonna- ja kodanikukaitses ning selle panust tuleb tunnustada ja toetada igas valdkonnas, eriti ELi noore demokraatiaga riikides.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16 c (uus)

| (16 c) | Tunnustades vabatahtlikku tegevust kui asjakohast tegevust, mille abil omandatakse pädevusi ja oskusi, nt kasutades Europassi lisatavat nn noortepassi, tagatakse, et vabatahtlikku tegevust ei peeta ametliku koolituse alternatiiviks, vaid selle täienduseks, mis hõlbustab vabatahtlike liikuvust. |
| --- | --- |

(16 c)

Tunnustades vabatahtlikku tegevust kui asjakohast tegevust, mille abil omandatakse pädevusi ja oskusi, nt kasutades Europassi lisatavat nn noortepassi, tagatakse, et vabatahtlikku tegevust ei peeta ametliku koolituse alternatiiviks, vaid selle täienduseks, mis hõlbustab vabatahtlike liikuvust.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 16 d (uus)

| (16 d) | Vabatahtliku tegevuse ajalise panuse tunnustamine sobiva rahastamisvahendina (mitterahalise panusena) Euroopa ja riiklikes projektides tähendaks vabatahtlike jõupingutuste väärtuse reaalset tunnustamist ning hõlbustaks vabatahtlike organisatsioonide tööd. |
| --- | --- |

(16 d)

Vabatahtliku tegevuse ajalise panuse tunnustamine sobiva rahastamisvahendina (mitterahalise panusena) Euroopa ja riiklikes projektides tähendaks vabatahtlike jõupingutuste väärtuse reaalset tunnustamist ning hõlbustaks vabatahtlike organisatsioonide tööd.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1

2011. aasta nimetatakse
  Euroopa
  vabatahtliku tegevuse aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

2011. aasta nimetatakse
  kodanikuaktiivsust edendava
  vabatahtliku tegevuse
  Euroopa
  aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

(Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses.)

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõige 1

Euroopa aasta üldeesmärk on edendada ja toetada kogemuste ja heade tavade vahetamise kaudu
  liikmesriikide,
  kohalike ja piirkondlike omavalitsuste
  ning kodanikuühiskonna
  jõupingutusi luua Euroopa Liidus vabatahtliku tegevuse jaoks soodne keskkond.

Euroopa aasta üldeesmärk on edendada ja toetada kogemuste ja heade tavade vahetamise
  ning uuenduslike lähenemisviiside edendamise ja kogemuste hindamise
  kaudu
  Euroopa Liidu, liikmesriikide ning
  kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi luua
  kodanikuühiskonnale
  Euroopa Liidus vabatahtliku tegevuse jaoks soodne keskkond
  ning suurendada vabatahtliku tegevuse nähtavust ja tõsta selle tähtsust Euroopa Liidus
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 1

| 1. | Töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis – kinnistada vabatahtlik töö kui kodanikuosaluse ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis. |
| --- | --- |

1.

Töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis – kinnistada vabatahtlik töö kui kodanikuosaluse ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis.

| 1. | Töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis – kinnistada vabatahtlik töö kui kodanikuosaluse
  , partnerluse
  ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis. |
| --- | --- |

1.

Töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis – kinnistada vabatahtlik töö kui kodanikuosaluse
  , partnerluse
  ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 2

| 2. | Tugevdada vabatahtlike organisatsioone ja parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti –
  lihtsustada vabatahtlikus töös osalemist ja soodustada
  suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat vabatahtlike organisatsioonide ja muude
  sektorite
  vahel ELi kontekstis. |
| --- | --- |

2.

Tugevdada vabatahtlike organisatsioone ja parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti –
  lihtsustada vabatahtlikus töös osalemist ja soodustada
  suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat vabatahtlike organisatsioonide ja muude
  sektorite
  vahel ELi kontekstis.

| 2. | Tugevdada vabatahtlike organisatsioone
  , arvestades nende eesmärke, prioriteete
  ja
  autonoomiat, ja
  parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti –
  edendada vabatahtliku tegevuse ja vabatahtlike organisatsioonide piisavat ja püsivat rahastamist: soodustades
  suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat vabatahtlike organisatsioonide ja muude
  mittetulundussektorite
  vahel ELi kontekstis
  ; julgustades algatusi inimeste ja keskkonnaga seotud eriolukordades nii nende ennetamiseks kui ka lahendamiseks, samuti õpetades vabatahtlikke hädaolukordades efektiivselt tegutsema; ning võimaldades muuta vabatahtliku töö püsivaks. Vabatahtlike organisatsioonide hoolitsuskohustus oma vabatahtlike ees tuleks sätestada õigusaktides ja see peaks hõlmama piisavat kindlustus-, tervise- ja ohutuskaitset ning koolitust. |
| --- | --- |

2.

Tugevdada vabatahtlike organisatsioone
  , arvestades nende eesmärke, prioriteete
  ja
  autonoomiat, ja
  parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti –
  edendada vabatahtliku tegevuse ja vabatahtlike organisatsioonide piisavat ja püsivat rahastamist: soodustades
  suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat vabatahtlike organisatsioonide ja muude
  mittetulundussektorite
  vahel ELi kontekstis
  ; julgustades algatusi inimeste ja keskkonnaga seotud eriolukordades nii nende ennetamiseks kui ka lahendamiseks, samuti õpetades vabatahtlikke hädaolukordades efektiivselt tegutsema; ning võimaldades muuta vabatahtliku töö püsivaks. Vabatahtlike organisatsioonide hoolitsuskohustus oma vabatahtlike ees tuleks sätestada õigusaktides ja see peaks hõlmama piisavat kindlustus-, tervise- ja ohutuskaitset ning koolitust.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 3

| 3. | Toetada ja tunnustada vabatahtlikku tegevust – edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks
  ja
  saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

3.

Toetada ja tunnustada vabatahtlikku tegevust – edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks
  ja
  saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi.

| 3. | Toetada ja tunnustada vabatahtlikku tegevust – edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks
  , sealhulgas tagada vabatahtliku töö ajaks asjakohane tervist ja ohutust hõlmav õnnetusjuhtumikindlustus ja tsiviilvastutuskindlustus, tunnistada vabatahtlike omandatavaid oskusi, tunnistades vabatahtlike kogemused ning õigused koolituse saamisel ja tööotsimisel samaväärseks muude isikute õigustega, ning
  saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi. |
| --- | --- |

3.

Toetada ja tunnustada vabatahtlikku tegevust – edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks
  , sealhulgas tagada vabatahtliku töö ajaks asjakohane tervist ja ohutust hõlmav õnnetusjuhtumikindlustus ja tsiviilvastutuskindlustus, tunnistada vabatahtlike omandatavaid oskusi, tunnistades vabatahtlike kogemused ning õigused koolituse saamisel ja tööotsimisel samaväärseks muude isikute õigustega, ning
  saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 3 a (uus)

| 3 a. | Tugevdada vabatahtliku tegevuse kaudu rahvusvahelises plaanis ja Euroopas solidaarsust, edendades rahu, koostööd põhja ja lõuna vahel ning keskkonnakaitset, samuti tunnustada solidaarsusel põhinevat sotsiaalmajandust. |
| --- | --- |

3 a.

Tugevdada vabatahtliku tegevuse kaudu rahvusvahelises plaanis ja Euroopas solidaarsust, edendades rahu, koostööd põhja ja lõuna vahel ning keskkonnakaitset, samuti tunnustada solidaarsusel põhinevat sotsiaalmajandust.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 4

| 4. | Suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest – suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on kodanikuosaluse väljund, mis aitab kaasa kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele, nagu harmooniline sotsiaalne areng
  ja
  majanduslik ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

4.

Suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest – suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on kodanikuosaluse väljund, mis aitab kaasa kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele, nagu harmooniline sotsiaalne areng
  ja
  majanduslik ühtekuuluvus.

| 4. | Suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest – suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on kodanikuosaluse väljund, mis aitab kaasa kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele, nagu harmooniline sotsiaalne areng
  ning
  majanduslik
  ja sotsiaalne
  ühtekuuluvus
  , ning propageerida vabatahtlikku tegevust, et muuta see kodanike jaoks atraktiivsemaks, võimaldades neil seeläbi osaleda kodanikuühiskonnas
  . |
| --- | --- |

4.

Suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest – suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on kodanikuosaluse väljund, mis aitab kaasa kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele, nagu harmooniline sotsiaalne areng
  ning
  majanduslik
  ja sotsiaalne
  ühtekuuluvus
  , ning propageerida vabatahtlikku tegevust, et muuta see kodanike jaoks atraktiivsemaks, võimaldades neil seeläbi osaleda kodanikuühiskonnas
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 4 a (uus)

| 4 a. | Koostada vabatahtliku tegevuse valge raamat – kindlustada ELis vabatahtlikku tegevust soodustav keskkond. |
| --- | --- |

4 a.

Koostada vabatahtliku tegevuse valge raamat – kindlustada ELis vabatahtlikku tegevust soodustav keskkond.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik – punkt 4 b (uus)

| 4 b. | Edendada vabatahtliku tegevuse edukogemuste tunnustamist nii liikmesriikides kui ka nende vahel, aitamaks kaasa heade tavade ja edukate vabatahtliku tegevuse strateegiate levimisele kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

4 b.

Edendada vabatahtliku tegevuse edukogemuste tunnustamist nii liikmesriikides kui ka nende vahel, aitamaks kaasa heade tavade ja edukate vabatahtliku tegevuse strateegiate levimisele kogu Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed hõlmavad järgmisi Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid algatusi ühenduse, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:

1.   Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed hõlmavad järgmisi Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid algatusi ühenduse, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:

| — | kogemuste ja heade tavade vahetamine; |
| --- | --- |

—

kogemuste ja heade tavade vahetamine;

| — | kogemuste ja heade tavade vahetamine
  , eelkõige vabatahtlike organisatsioonide vaheliste tõhusate koostöösüsteemide ja võrgustike kaudu
  ; |
| --- | --- |

—

kogemuste ja heade tavade vahetamine
  , eelkõige vabatahtlike organisatsioonide vaheliste tõhusate koostöösüsteemide ja võrgustike kaudu
  ;

| — | asjaomaste uuringute ja teadustööde tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste uuringute ja teadustööde tulemuste levitamine;

| — | konverentsid, üritused ja algatused, et edendada
  arutelu ja suurendada teadlikkust
  vabatahtliku tegevuse tähtsusest
  ja väärtusest
  ning
  tõsta esile vabatahtlike panust
  ; |
| --- | --- |

—

konverentsid, üritused ja algatused, et edendada
  arutelu ja suurendada teadlikkust
  vabatahtliku tegevuse tähtsusest
  ja väärtusest
  ning
  tõsta esile vabatahtlike panust
  ;

| — | konverentsid, üritused ja algatused, et edendada
  dialoogi, uuenduslikke lähenemisviise ja kogemuste hindamist; teadlikkuse suurendamine
  vabatahtliku tegevuse tähtsusest ning
  aktiivse arutelu eesmärgil riikidevaheliste võrgustike edendamine
  ; |
| --- | --- |

—

konverentsid, üritused ja algatused, et edendada
  dialoogi, uuenduslikke lähenemisviise ja kogemuste hindamist; teadlikkuse suurendamine
  vabatahtliku tegevuse tähtsusest ning
  aktiivse arutelu eesmärgil riikidevaheliste võrgustike edendamine
  ;

| — | teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks. |
| --- | --- |

—

teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks.

| — | teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks uute meediakanalite ja interneti kaudu ning Euroopa portaali loomine selle jaoks; |
| --- | --- |

—

teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks uute meediakanalite ja interneti kaudu ning Euroopa portaali loomine selle jaoks;

| — | vabatahtliku tegevusega seotud sidusrühmade ja organisatsioonide Euroopa veebiandmebaasi loomine, mis hõlmab parema teabevahetuse eesmärgil nii nende sidusrühmade ja organisatsioonide lõppenud kui ka käimasolevaid projekte ja ka edaspidiseid algatusi; |
| --- | --- |

—

vabatahtliku tegevusega seotud sidusrühmade ja organisatsioonide Euroopa veebiandmebaasi loomine, mis hõlmab parema teabevahetuse eesmärgil nii nende sidusrühmade ja organisatsioonide lõppenud kui ka käimasolevaid projekte ja ka edaspidiseid algatusi;

| — | vabatahtlikule tegevusele kulutatud aja kasutamise edendamine sobiva rahastamisvahendina Euroopa projektide jaoks; |
| --- | --- |

—

vabatahtlikule tegevusele kulutatud aja kasutamise edendamine sobiva rahastamisvahendina Euroopa projektide jaoks;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 – lõige 2

Iga liikmesriigi ülesanne on tagada, et eespool nimetatud asutus kaasaks suurt hulka sidusrühmi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

Iga liikmesriigi ülesanne on tagada, et eespool nimetatud asutus kaasaks suurt hulka sidusrühmi riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , eelkõige riikliku töökava ja meetmete kavandamisel kogu Euroopa aastaks. Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks ettenähtud vahendid antakse vabatahtliku tegevusega otseselt seotud kodanikuühiskonna organisatsioonidele. Riiklikes töökavades tuleb erilist tähelepanu pöörata halduskorra lihtsustamisele, muu hulgas lihtsustades piiratud vahenditega väikeste ühenduste ligipääsu rahalistele vahenditele.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 4

Euroopa aasta tegevusse on kaasatud liikmesriigid, Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
  ning
  Regioonide Komitee.

Euroopa aasta tegevusse on
  aktiivselt
  kaasatud liikmesriigid, Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee
  ja
  Regioonide Komitee
  , et saavutada lisaväärtust, mida võib anda parimate tavade vahetamine ühenduse tasandil, sealhulgas ELi institutsioonide vahel
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõige 1

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eelarve ajavahemikuks 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 on
  6 000 000
  eurot.

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eelarve ajavahemikuks 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 on
  10 000 000
  eurot.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõige 2

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires
  , ilma et see kahjustaks muude alarubriigi 3b programmide või tegevuste rahastamist
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 8

Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja Euroopa Nõukoguga, tagades ELi nähtava osalemise.

Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja Euroopa Nõukoguga, tagades ELi nähtava osalemise
  , ning võib ka võtta meetmeid, et ergutada teisi rahvusvahelisi organisatsioone edendama vabatahtlikku tegevust kogu maailmas. Komisjon toetab koostöös nende organisatsioonidega rahvusvahelise vabatahtliku tegevuse programme, mille eesmärk on edendada parimate tavade jagamist seoses vabatahtliku tegevusega kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 9

Komisjon tagab koos liikmesriikidega kooskõla otsuses sätestatud meetmete ning muude ühenduse, riiklike või piirkondlike meetmete ja algatuste vahel, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke.

Komisjon tagab koos liikmesriikidega kooskõla otsuses sätestatud meetmete ning muude ühenduse
  programmide ja tegevuste ning
  riiklike või piirkondlike meetmete ja algatuste vahel, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke
  , ning tagab, et meetmed täiendaks neid
  .

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – punkt A – punkt 1

| 1. | Teabe- ja tutvustuskampaaniad, mille hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

1.

Teabe- ja tutvustuskampaaniad, mille hulka kuuluvad:

| 1. | Teabe- ja tutvustuskampaaniad, mille hulka kuuluvad: |
| --- | --- |

1.

Teabe- ja tutvustuskampaaniad, mille hulka kuuluvad:

| — | laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

—

laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;

| — | laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks
  , millel osalevad vabatahtliku tegevusega seotud Euroopa organisatsioonid või asutused, tööandjate liitude esindajad, Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee, pöörates erilist tähelepanu mestimis- ja liikuvusprogrammidele
  ; |
| --- | --- |

—

laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks
  , millel osalevad vabatahtliku tegevusega seotud Euroopa organisatsioonid või asutused, tööandjate liitude esindajad, Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee, pöörates erilist tähelepanu mestimis- ja liikuvusprogrammidele
  ;

| — | auhindadega või auhindadeta võistlused; |
| --- | --- |

—

auhindadega või auhindadeta võistlused;

| — | koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd Euroopa
  vabatahtliku tegevuse
  aastat käsitleva teabe levitamisel; |
| --- | --- |

—

koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd Euroopa
  vabatahtliku tegevuse
  aastat käsitleva teabe levitamisel;

| — | koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd
  vabatahtlikku tegevust ja
  Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel; |
| --- | --- |

—

koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd
  vabatahtlikku tegevust ja
  Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel;

| — | meedia jaoks kogu ühenduses kättesaadavate vahendite ja materjali väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi; |
| --- | --- |

—

meedia jaoks kogu ühenduses kättesaadavate vahendite ja materjali väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi;

| — | meedia jaoks kogu ühenduses kättesaadavate vahendite ja materjali väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi; |
| --- | --- |

—

meedia jaoks kogu ühenduses kättesaadavate vahendite ja materjali väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi;

| — | meetmed, millega avaldatakse Euroopa
  vabatahtliku tegevuse
  aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendatakse nende nähtavust; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega avaldatakse Euroopa
  vabatahtliku tegevuse
  aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendatakse nende nähtavust;

| — | meetmed, millega avaldatakse Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendatakse nende nähtavust; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega avaldatakse Euroopa aasta eesmärkidele kaasaaitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendatakse nende nähtavust;

| — | Euroopa Liidu portaalis teabesaidi avamine, mis hõlmaks portaali vabatahtliku tegevusega seotud projektide elluviijate jaoks, et juhendada neid erinevate ühenduse programmide ja algatuste vallas. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu portaalis teabesaidi avamine, mis hõlmaks portaali vabatahtliku tegevusega seotud projektide elluviijate jaoks, et juhendada neid erinevate ühenduse programmide ja algatuste vallas.

| — | Euroopa Liidu portaalis teabesaidi avamine, mis hõlmaks portaali vabatahtliku tegevusega seotud projektide elluviijate jaoks, et juhendada neid erinevate ühenduse programmide ja algatuste vallas
  , ning millest saaks alaline platvorm eri sidusrühmade interaktiivseks koostööks
  . |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu portaalis teabesaidi avamine, mis hõlmaks portaali vabatahtliku tegevusega seotud projektide elluviijate jaoks, et juhendada neid erinevate ühenduse programmide ja algatuste vallas
  , ning millest saaks alaline platvorm eri sidusrühmade interaktiivseks koostööks
  .

| — | meetmed, mis aitavad tuua selgemalt esile vabatahtliku tegevuse panuse riigi tuludesse ja selle mõju ühiskonnale, nagu vabatahtliku tegevuse lisamine erikategooriana Eurostati statistilistesse arvestustesse, vabatahtlikku tasuta tööd hõlmavate satelliitkontode loomine mittetulundusorganisatsioonidele ning ÜRO poolt 1985. aastast tunnustatava rahvusvahelise vabatahtlike päeva tähistamine iga aasta 5. detsembril. |
| --- | --- |

—

meetmed, mis aitavad tuua selgemalt esile vabatahtliku tegevuse panuse riigi tuludesse ja selle mõju ühiskonnale, nagu vabatahtliku tegevuse lisamine erikategooriana Eurostati statistilistesse arvestustesse, vabatahtlikku tasuta tööd hõlmavate satelliitkontode loomine mittetulundusorganisatsioonidele ning ÜRO poolt 1985. aastast tunnustatava rahvusvahelise vabatahtlike päeva tähistamine iga aasta 5. detsembril.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – punkt A – alapunkt 2 – esimene taane

| — | kogu ühendust hõlmavad küsitlused ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa
  vabatahtliku tegevuse
  aasta ettevalmistuse
  , tõhususe, mõju
  ja
  pikaajalise järelevalve
  kohta. |
| --- | --- |

—

kogu ühendust hõlmavad küsitlused ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa
  vabatahtliku tegevuse
  aasta ettevalmistuse
  , tõhususe, mõju
  ja
  pikaajalise järelevalve
  kohta.

| — | kogu ühendust hõlmavad küsitlused ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa aasta ettevalmistuse ja
  mõju
  kohta
  ning luua alus selle pikaajaliseks järelevalveks ja järelmeetmeteks
  . |
| --- | --- |

—

kogu ühendust hõlmavad küsitlused ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa aasta ettevalmistuse ja
  mõju
  kohta
  ning luua alus selle pikaajaliseks järelevalveks ja järelmeetmeteks
  .

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – punkt C – esimene lõik

Iga riiklik koordineerimisasutus saab esitada ühenduse toetuse saamiseks ainult ühe taotluse. Selles Euroopa aasta toetamisele suunatud toetustaotluses tuleb kirjeldada koordineerimisasutuse töökava või tegevust, millele toetust taotletakse. Toetustaotlusele lisatakse üksikasjalik eelarve, kus kajastub kavandatud
  algatuste/töökava
  kogumaksumus ning kaasrahastamiseks ette nähtud summa ja selle allikad. Ühendus võib anda toetust kuni 80 % ulatuses üldkuludest.

Iga riiklik koordineerimisasutus saab esitada ühenduse toetuse saamiseks ainult ühe taotluse. Selles Euroopa aasta toetamisele suunatud toetustaotluses tuleb
  tihedas koostöös vabatahtlike organisatsioonidega
  kirjeldada koordineerimisasutuse
  prioriteete,
  töökava või tegevust, millele toetust taotletakse. Toetustaotlusele lisatakse üksikasjalik eelarve, kus kajastub kavandatud
  tegevuse/töökava
  kogumaksumus ning kaasrahastamiseks ette nähtud summa ja selle allikad. Ühendus võib anda toetust kuni 80 % ulatuses üldkuludest.
  Liikmesriikides, mille õigusraamistik seda võimaldab, peaks olema lubatud mitterahaliste toetuste võimalus.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – punkt C – teine lõik

Komisjon määrab iga riikliku koordineerimisasutuse puhul kindlaks ligikaudsed summad, mille ulatuses nad võivad toetust saada ja taotluste esitamise tähtpäeva. Kriteeriumide puhul võetakse arvesse rahvaarvu, elukallidust ja iga liikmesriigi jaoks kindlaks määratud kindlat summat miinimumtegevuse tagamiseks.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – punkt C – neljas lõik

Töökavad/tegevus sisaldab järgmist:

Töökavad/tegevus sisaldab järgmist:

| a) | Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumised ja üritused, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja tutvustusüritused liikmesriikides, mis annavad meetmele hoogu ning valmistavad ette soodsa pinnase aruteludeks ja konkreetseteks algatusteks; |
| --- | --- |

a)

Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumised ja üritused, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja tutvustusüritused liikmesriikides, mis annavad meetmele hoogu ning valmistavad ette soodsa pinnase aruteludeks ja konkreetseteks algatusteks;

| a) | Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumised ja üritused, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja tutvustusüritused liikmesriikides, mis annavad meetmele hoogu ning valmistavad ette soodsa pinnase aruteludeks ja konkreetseteks algatusteks; |
| --- | --- |

a)

Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumised ja üritused, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja tutvustusüritused liikmesriikides, mis annavad meetmele hoogu ning valmistavad ette soodsa pinnase aruteludeks ja konkreetseteks algatusteks;

| b) | vastastikused õppeseminarid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  ; |
| --- | --- |

b)

vastastikused õppeseminarid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  ;

| b) | riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi konverentsid ja temaatilised seminarid, mis annavad võimaluse üksteiselt õppimiseks ja heade tavade vahetamiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi konverentsid ja temaatilised seminarid, mis annavad võimaluse üksteiselt õppimiseks ja heade tavade vahetamiseks
  ;

| c) | teabe-
  , haridus- ja tutvustuskampaaniad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , sealhulgas auhindade ja konkursside korraldamine
  ; |
| --- | --- |

c)

teabe-
  , haridus- ja tutvustuskampaaniad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , sealhulgas auhindade ja konkursside korraldamine
  ;

| c) | teave
  ,
  teadustegevus ja asjaomased uuringud,
  haridus- ja tutvustuskampaaniad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

c)

teave
  ,
  teadustegevus ja asjaomased uuringud,
  haridus- ja tutvustuskampaaniad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| d) | koostöö meediaga. |
| --- | --- |

d)

koostöö meediaga.

| d) | koostöö
  era- ja mitteriigisektoriga ning
  meediaga
  teabe levitamisel Euroopa aasta kohta ning selliste meetmete osas, mille eesmärgiks on pikaajaline dialoog vabatahtliku tegevusega seotud küsimustes ja vabatahtlikele suunatud kutseõppega seotud küsimustes, et tagada nende tegevuste jätkusuutlikkus ka pärast seda, kui Euroopa aasta 2011 on lõppenud
  . |
| --- | --- |

d)

koostöö
  era- ja mitteriigisektoriga ning
  meediaga
  teabe levitamisel Euroopa aasta kohta ning selliste meetmete osas, mille eesmärgiks on pikaajaline dialoog vabatahtliku tegevusega seotud küsimustes ja vabatahtlikele suunatud kutseõppega seotud küsimustes, et tagada nende tegevuste jätkusuutlikkus ka pärast seda, kui Euroopa aasta 2011 on lõppenud
  .

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/170

---

Neljapäev, 26. november 2009EÜ ja Ukraina vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane koostööleping *

P7_TA(2009)0095

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Ukraina vahelise teadus- ja tehnoloogiaalase koostöölepingu pikendamise kohta (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

2010/C 285 E/36

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2009)0182);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 170, artikli 300 lõike 2 esimest lõiku ja artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0018/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55, artikli 46 lõiget 1 ja artikli 90 lõiget 8;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0074/2009),

| 1. | kiidab lepingu pikendamise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu pikendamise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ukraina valitsusele ja parlamendile.

---

| 21.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 285/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 285/171

---

Neljapäev, 26. november 2009Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik ja memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures *

P7_TA(2009)0096

Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus dokumentide „Rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse (IPEEC) pädevusraamistik” ja „Memorandum rahvusvahelise energiatõhususalase koostööpartnerluse sekretariaadi asumise kohta Rahvusvahelise Energiaagentuuri juures” allakirjutamise kohta Euroopa Ühenduse poolt (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

2010/C 285 E/37

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2009)0438);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 175 lõiget 1, artikli 300 lõike 2 esimest lõiku ning artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0219/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 55, artikli 90 lõiget 8 ja artikli 46 lõiget 1;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A7-0075/2009),

| 1. | kiidab pädevusraamistiku ja memorandumi allakirjutamise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab pädevusraamistiku ja memorandumi allakirjutamise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelisele Energiaagentuurile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rahvusvahelisele Energiaagentuurile.

---