# Az Európai Unió C 285E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.285.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 285E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. október 21. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.285.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 285E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. október 21.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. november 24–26-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 95 E, 2010.4.15.
  A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. november 25-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.1.23-i L sorozatának 19. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2009. november 25., szerda |
| 2010/C 285E/01 | A koppenhágai éghajlat-változási konferenciaAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó EU stratégiáról | 1 |
| 2010/C 285E/02 | A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülés térségére vonatkozó többéves program (2010-2014) (a stockholmi program)Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről | 12 |
| 2010/C 285E/03 | Az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségről, a nyolcadik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferenciát – Brüsszel, 2009. december 9. – megelőzően | 35 |
| 2010/C 285E/04 | Utasoknak járó kártérítésAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az utasoknak járó kártérítésről a légitársaság csődje esetén | 42 |
| 2010/C 285E/05 | Made in származásjelölésAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása a származási jelzésről | 44 |
| | 2009. november 26., csütörtök |
| 2010/C 285E/06 | A nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról | 47 |
| 2010/C 285E/07 | A nők elleni erőszak felszámolásaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a nők elleni erőszak felszámolásáról | 53 |
| 2010/C 285E/08 | A szomáliai partok menti kalózkodással szembeni politikai megoldásAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Szomália partjainál elkövetett kalóztámadásokkal kapcsolatos politikai megoldásról | 59 |
| 2010/C 285E/09 | Dohányzásmentes környezetAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a dohányfüstmentes környezetről | 63 |
| 2010/C 285E/10 | ILO egyezményekAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által naprakésznek nyilvánított egyezményekről | 67 |
| 2010/C 285E/11 | FAO élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozójaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a FAO csúcstalálkozójáról és az élelmezésbiztonságról | 69 |
| 2010/C 285E/12 | NicaraguaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása Nicaraguáról | 74 |
| 2010/C 285E/13 | Laosz és a VietnamAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a laoszi és a vietnami helyzetről | 76 |
| 2010/C 285E/14 | Kína: kisebbségi jogok és a halálbüntetés alkalmazásaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról | 80 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. november 24–26-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 95 E, 2010.4.15.
  A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. november 25-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.1.23-i L sorozatának 19. számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. november 25-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.1.23-i L sorozatának 19. számában tették közzé.

2009. november 25., szerda

2010/C 285E/01

A koppenhágai éghajlat-változási konferenciaAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó EU stratégiáról

1

2010/C 285E/02

A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülés térségére vonatkozó többéves program (2010-2014) (a stockholmi program)Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről

12

2010/C 285E/03

Az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségről, a nyolcadik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferenciát – Brüsszel, 2009. december 9. – megelőzően

35

2010/C 285E/04

Utasoknak járó kártérítésAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az utasoknak járó kártérítésről a légitársaság csődje esetén

42

2010/C 285E/05

Made in származásjelölésAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása a származási jelzésről

44

2009. november 26., csütörtök

2010/C 285E/06

A nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról

47

2010/C 285E/07

A nők elleni erőszak felszámolásaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a nők elleni erőszak felszámolásáról

53

2010/C 285E/08

A szomáliai partok menti kalózkodással szembeni politikai megoldásAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Szomália partjainál elkövetett kalóztámadásokkal kapcsolatos politikai megoldásról

59

2010/C 285E/09

Dohányzásmentes környezetAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a dohányfüstmentes környezetről

63

2010/C 285E/10

ILO egyezményekAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által naprakésznek nyilvánított egyezményekről

67

2010/C 285E/11

FAO élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozójaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a FAO csúcstalálkozójáról és az élelmezésbiztonságról

69

2010/C 285E/12

NicaraguaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása Nicaraguáról

74

2010/C 285E/13

Laosz és a VietnamAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a laoszi és a vietnami helyzetről

76

2010/C 285E/14

Kína: kisebbségi jogok és a halálbüntetés alkalmazásaAz Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról

80

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2009. november 24., kedd |
| 2010/C 285E/15 | A Tobias Pflüger képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. november 24-i határozata a Tobias Pflüger mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2009/2055(IMM)) | 84 |
| | 2009. november 25., szerda |
| 2010/C 285E/16 | Az Európai Parlament eljárási szabályzatának hozzáigazítása a Lisszaboni SzerződéshezAz Európai Parlament 2009. november 25-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a Lisszaboni Szerződésnek megfelelő kiigazításáról (2009/2062(REG)) | 86 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. november 24., kedd

2010/C 285E/15

A Tobias Pflüger képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelemAz Európai Parlament 2009. november 24-i határozata a Tobias Pflüger mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2009/2055(IMM))

84

2009. november 25., szerda

2010/C 285E/16

Az Európai Parlament eljárási szabályzatának hozzáigazítása a Lisszaboni SzerződéshezAz Európai Parlament 2009. november 25-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a Lisszaboni Szerződésnek megfelelő kiigazításáról (2009/2062(REG))

86

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. november 24., kedd |
| 2010/C 285E/17 | Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***IIIAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó közös szövegtervezetről (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD)) | 111 |
| 2010/C 285E/18 | Peszticidekre vonatkozó statisztikák ***IIIAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó közös szövegtervezetről (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD)) | 112 |
| 2010/C 285E/19 | A közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén ***IAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD)) | 113 |
| 2010/C 285E/20 | Makroszintű pénzügyi támogatás Grúziának *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS)) | 114 |
| 2010/C 285E/21 | Makroszintű pénzügyi támogatás Örményországnak *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS)) | 115 |
| 2010/C 285E/22 | Makroszintű pénzügyi támogatás Szerbiának *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Szerbiának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS)) | 116 |
| 2010/C 285E/23 | Makroszintű pénzügyi támogatás Bosznia-Hercegovinának *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS)) | 117 |
| 2010/C 285E/24 | Közös hozzáadottértékadó-rendszer *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló tanácsi irányelvtervezetről (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS)) | 118 |
| 2010/C 285E/25 | Az OSPAR egyezmény II. és III. mellékletének módosítása *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) II. és III. melléklete – a szén-dioxid-folyamok földtani közegekben való tárolásával kapcsolatos – módosításainak az Európai Közösség részéről való jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS)) | 121 |
| 2010/C 285E/26 | Az EK és Dánia között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről létrejött megállapodás (a 2006/326/EK határozat módosítása) *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS)) | 123 |
| 2010/C 285E/27 | Az EK és Dánia között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás (a 2006/325/EK határozat módosítása) *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS)) | 124 |
| 2010/C 285E/28 | A grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási terv *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási tervnek az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet keretében történő létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2115/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS)) | 125 |
| 2010/C 285E/29 | Megállapodás az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló egyezményhez (COTIF) történő csatlakozásról *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS)) | 126 |
| 2010/C 285E/30 | A tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyv *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS)) | 127 |
| 2010/C 285E/31 | Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész ***IAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész (COM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD)) | 128 |
| 2010/C 285E/32 | Az informatika vámügyi alkalmazása *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Francia Köztársaságnak az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS)) | 129 |
| | 2009. november 25., szerda |
| 2010/C 285E/33 | A gumiabroncsok címkézése az üzemanyag-hatékonysággal összefüggésben ***IIAz Európai Parlament 2009. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD)) | 150 |
| MELLÉKLET | 151 |
| 2010/C 285E/34 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Belgium – textilipar; Írország – DellAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD)) | 151 |
| MELLÉKLET | 154 |
| | 2009. november 26., csütörtök |
| 2010/C 285E/35 | Az önkéntesség európai éve (2011) *Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az önkéntesség európai évére (2011) vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS)) | 156 |
| 2010/C 285E/36 | EK/Ukrajna tudományos és technológiai együttműködési megállapodás *Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS)) | 170 |
| 2010/C 285E/37 | A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladat- és hatáskör-meghatározása, valamint a Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó memorandum *Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladat- és hatáskör-meghatározásának, valamint A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó memorandumnak az Európai Közösség általi aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS)) | 171 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. november 24., kedd

2010/C 285E/17

Elektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***IIIAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó közös szövegtervezetről (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

111

2010/C 285E/18

Peszticidekre vonatkozó statisztikák ***IIIAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó közös szövegtervezetről (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

112

2010/C 285E/19

A közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén ***IAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

113

2010/C 285E/20

Makroszintű pénzügyi támogatás Grúziának *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

114

2010/C 285E/21

Makroszintű pénzügyi támogatás Örményországnak *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

115

2010/C 285E/22

Makroszintű pénzügyi támogatás Szerbiának *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Szerbiának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

116

2010/C 285E/23

Makroszintű pénzügyi támogatás Bosznia-Hercegovinának *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

117

2010/C 285E/24

Közös hozzáadottértékadó-rendszer *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló tanácsi irányelvtervezetről (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

118

2010/C 285E/25

Az OSPAR egyezmény II. és III. mellékletének módosítása *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) II. és III. melléklete – a szén-dioxid-folyamok földtani közegekben való tárolásával kapcsolatos – módosításainak az Európai Közösség részéről való jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

121

2010/C 285E/26

Az EK és Dánia között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről létrejött megállapodás (a 2006/326/EK határozat módosítása) *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

123

2010/C 285E/27

Az EK és Dánia között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás (a 2006/325/EK határozat módosítása) *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

124

2010/C 285E/28

A grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási terv *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási tervnek az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet keretében történő létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2115/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

125

2010/C 285E/29

Megállapodás az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló egyezményhez (COTIF) történő csatlakozásról *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

126

2010/C 285E/30

A tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyv *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

127

2010/C 285E/31

Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész ***IAz Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész (COM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

128

2010/C 285E/32

Az informatika vámügyi alkalmazása *Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Francia Köztársaságnak az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

129

2009. november 25., szerda

2010/C 285E/33

A gumiabroncsok címkézése az üzemanyag-hatékonysággal összefüggésben ***IIAz Európai Parlament 2009. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

150

MELLÉKLET

MELLÉKLET

151

2010/C 285E/34

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Belgium – textilipar; Írország – DellAz Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

151

MELLÉKLET

MELLÉKLET

154

2009. november 26., csütörtök

2010/C 285E/35

Az önkéntesség európai éve (2011) *Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az önkéntesség európai évére (2011) vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

156

2010/C 285E/36

EK/Ukrajna tudományos és technológiai együttműködési megállapodás *Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

170

2010/C 285E/37

A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladat- és hatáskör-meghatározása, valamint a Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó memorandum *Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladat- és hatáskör-meghatározásának, valamint A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó memorandumnak az Európai Közösség általi aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

171

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2009–2010 2009. november 24–26-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 95 E, 2010.4.15. A 2007. évi mentesítésről szóló, 2009. november 25-én elfogadott szövegeket a Hivatalos Lap 2010.1.23-i L sorozatának 19. számában tették közzé. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. november 25., szerda

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/1

---

2009. november 25., szerdaA koppenhágai éghajlat-változási konferencia

P7_TA(2009)0089

Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó EU stratégiáról

2010/C 285 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményére (UNFCCC) és a UNFCCC-hez csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

tekintettel a Bali cselekvési tervre (1/COP 13. sz. határozat),

tekintettel a UNFCCC részes feleinek következő tizenötödik konferenciájára (COP 15) és a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójaként szolgáló, a részes felek 2009. december 7-18. között, Koppenhágában, Dániában tartandó ötödik konferenciájára (COP/MOP 5),

tekintettel a Parlament által, 2008. december 17-én elfogadott éghajlat- és energia-csomagra, különösen a 2003/87/EK irányelvet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének javítása és kiterjesztése céljából módosító, 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről szóló, 2009. április 23-i 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2),

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról szóló, 2008. november 19-i 2008/101/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

tekintettel „Az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi finanszírozás növelése: Európai tervezet a koppenhágai megállapodáshoz” című, 2009. szeptember 10-i bizottsági közleményre (COM(2009)0475),

tekintettel az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. február 4-i„2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” (4), és a 2009. március 11-i, „Európai uniós stratégia egy átfogó éghajlat-változási megállapodásra Koppenhágában, és megfelelő finanszírozás biztosítása az éghajlat-változási politika számára” című állásfoglalásaira (5),

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által, az Európai Unió fejlesztési politikájáról „Az európai konszenzus” címmel, 2005. december 20-án elfogadott közös nyilatkozatra (6), és különösen annak 22., 38., 75., 76. és 105. pontjára,

tekintettel a 2009. október 29–30-i Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel „Az éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok között” című, 2008. október 21-i állásfoglalására (7),

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos, 2012 utáni időszakra vonatkozó, átfogó nemzetközi megállapodásról szóló tárgyalások a tervek szerint 2009 decemberében Koppenhágában lezárulnak; mivel a megállapodásnak jogilag kötelező érvényűnek és összhangban kell lennie a legfrissebb tudományos eredményekkel, amelyek rámutatnak arra, hogy az éghajlatváltozás gyorsabb és drasztikusabb, mint azt korábban megbecsülték, valamint azzal célkitűzéssel, melynek értelmében az általános globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedés legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti hőmérsékleti szintet („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”), |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozással kapcsolatos, 2012 utáni időszakra vonatkozó, átfogó nemzetközi megállapodásról szóló tárgyalások a tervek szerint 2009 decemberében Koppenhágában lezárulnak; mivel a megállapodásnak jogilag kötelező érvényűnek és összhangban kell lennie a legfrissebb tudományos eredményekkel, amelyek rámutatnak arra, hogy az éghajlatváltozás gyorsabb és drasztikusabb, mint azt korábban megbecsülték, valamint azzal célkitűzéssel, melynek értelmében az általános globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedés legfeljebb 2 °C-kal haladhatja meg az iparosodás előtti hőmérsékleti szintet („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”),

| B. | mivel a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés elérése érdekében szükséges, hogy a fejlett országok élen járjanak kibocsátásaik jelentős mértékű csökkentésében, és hogy a fejlődő országok is hozzájáruljanak e célkitűzés eléréséhez, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés elérése érdekében szükséges, hogy a fejlett országok élen járjanak kibocsátásaik jelentős mértékű csökkentésében, és hogy a fejlődő országok is hozzájáruljanak e célkitűzés eléréséhez,

| C. | mivel a fejlődő országok járulnak hozzá legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, ám annak legsúlyosabb következményeivel ők szembesülnek, és mivel az éghajlatváltozás a szegénység mérséklésére irányuló nemzetközi beruházások 40 %-át veszélyezteti, fenyegetve a fejlesztési munka eredményességét és fenntarthatóságát; mivel egyértelmű szükség van arra, hogy az éghajlatváltozással és a fejlesztéssel kapcsolatos kezdeményezések összehangoltabbak és következetesebbek legyenek, és jobban kiegészítsék egymást, |
| --- | --- |

C.

mivel a fejlődő országok járulnak hozzá legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, ám annak legsúlyosabb következményeivel ők szembesülnek, és mivel az éghajlatváltozás a szegénység mérséklésére irányuló nemzetközi beruházások 40 %-át veszélyezteti, fenyegetve a fejlesztési munka eredményességét és fenntarthatóságát; mivel egyértelmű szükség van arra, hogy az éghajlatváltozással és a fejlesztéssel kapcsolatos kezdeményezések összehangoltabbak és következetesebbek legyenek, és jobban kiegészítsék egymást,

| D. | mivel az éghajlatváltozás a termőföldek zsugorodása, a fokozódó vízhiány vagy erdőirtás, illetve az éghajlat miatti migráció következtében súlyosbíthatja a természeti erőforrásokért folyó konfliktusok lehetőségét, mivel a közegészségügyre gyakorolt lehetséges hatását is figyelembe kell venni, |
| --- | --- |

D.

mivel az éghajlatváltozás a termőföldek zsugorodása, a fokozódó vízhiány vagy erdőirtás, illetve az éghajlat miatti migráció következtében súlyosbíthatja a természeti erőforrásokért folyó konfliktusok lehetőségét, mivel a közegészségügyre gyakorolt lehetséges hatását is figyelembe kell venni,

| E. | mivel az erdőirtás a globális üvegházhatású gázkibocsátások mintegy 20 %-áért felelős, a biológiai sokféleség csökkenésének egyik fő kiváltó oka és súlyos veszélyt jelent a fejlődésre, különösen a szegények megélhetésére nézve, |
| --- | --- |

E.

mivel az erdőirtás a globális üvegházhatású gázkibocsátások mintegy 20 %-áért felelős, a biológiai sokféleség csökkenésének egyik fő kiváltó oka és súlyos veszélyt jelent a fejlődésre, különösen a szegények megélhetésére nézve,

| F. | mivel jelentősen meg kell növelni a pénzügyi forrásokat annak érdekében, hogy a fejlődő országok megtehessék a szükséges csökkentési és hozzáigazodási intézkedéseket, ennek megfelelően forrásokat kell hozzáférhetővé tenni abból a célból, hogy az éghajlatváltozást hasonló elkötelezettséggel kezelhessük, mint amilyet a jelenlegi pénzügyi válság kezelése megkövetelt, |
| --- | --- |

F.

mivel jelentősen meg kell növelni a pénzügyi forrásokat annak érdekében, hogy a fejlődő országok megtehessék a szükséges csökkentési és hozzáigazodási intézkedéseket, ennek megfelelően forrásokat kell hozzáférhetővé tenni abból a célból, hogy az éghajlatváltozást hasonló elkötelezettséggel kezelhessük, mint amilyet a jelenlegi pénzügyi válság kezelése megkövetelt,

| G. | mivel az éghajlatváltozással kapcsolatban ígért pénzek nagy része a hivatalos fejlesztéstámogatás költségvetéséből származik, elvonva ezzel a fejlesztési támogatásra szolgáló forrásokat, ami komoly veszélyt jelent a szegénység mérséklésére és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására nézve, |
| --- | --- |

G.

mivel az éghajlatváltozással kapcsolatban ígért pénzek nagy része a hivatalos fejlesztéstámogatás költségvetéséből származik, elvonva ezzel a fejlesztési támogatásra szolgáló forrásokat, ami komoly veszélyt jelent a szegénység mérséklésére és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítására nézve,

| H. | mivel a kibocsátás szükséges mértékű csökkentését előidéző kötelező nemzetközi keretrendszer a világ egészsége szempontjából jelentős mértékű azonnali járulékos hasznot is kiváltana, és mivel egy ilyen jellegű keretrendszer hiánya a millenniumi fejlesztési célok teljesítése felé való haladást sodorja veszélybe, amelynek iránya megfordulhat, |
| --- | --- |

H.

mivel a kibocsátás szükséges mértékű csökkentését előidéző kötelező nemzetközi keretrendszer a világ egészsége szempontjából jelentős mértékű azonnali járulékos hasznot is kiváltana, és mivel egy ilyen jellegű keretrendszer hiánya a millenniumi fejlesztési célok teljesítése felé való haladást sodorja veszélybe, amelynek iránya megfordulhat,

| I. | mivel az EU az egyetlen regionális entitás a világon, amely az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére vonatkozóan kötelező erejű célkitűzéseket fogadott el a fent említett éghajlat- és energiacsomag elfogadásával, amely az üvegházhatást okozó gázoknak az 1990-es kibocsátási szintekhez képest 2020-ra 20 %-os egyoldalú csökkentését végrehajtó jogalkotási intézkedéseket tartalmaz, egy legalább 30 %-os csökkentés felé elmozdulásra vonatkozó kötelezettségvállalással együtt, összhangban a legújabb tudományos fejleményekkel, ha Koppenhágában sikerül kellőképpen ambiciózus és kötelező erejű nemzetközi megállapodást elérni, amely hasonló erőfeszítést igényel a többi fejlett országtól, a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országoktól pedig megfelelő, a felelősségükkel és képességeikkel arányban lévő hozzájárulásokat, |
| --- | --- |

I.

mivel az EU az egyetlen regionális entitás a világon, amely az üvegházhatást okozó gázok csökkentésére vonatkozóan kötelező erejű célkitűzéseket fogadott el a fent említett éghajlat- és energiacsomag elfogadásával, amely az üvegházhatást okozó gázoknak az 1990-es kibocsátási szintekhez képest 2020-ra 20 %-os egyoldalú csökkentését végrehajtó jogalkotási intézkedéseket tartalmaz, egy legalább 30 %-os csökkentés felé elmozdulásra vonatkozó kötelezettségvállalással együtt, összhangban a legújabb tudományos fejleményekkel, ha Koppenhágában sikerül kellőképpen ambiciózus és kötelező erejű nemzetközi megállapodást elérni, amely hasonló erőfeszítést igényel a többi fejlett országtól, a gazdaságilag fejlettebb fejlődő országoktól pedig megfelelő, a felelősségükkel és képességeikkel arányban lévő hozzájárulásokat,

| J. | mivel a technológia és a technológiai együttműködés terén globális átalakulásra van szükség az innováció ütemének felgyorsítása, valamint a demonstráció és a telepítés arányának növelése érdekében, azzal a céllal, hogy valamennyi ország hozzáférjen a megfizethető fenntartható technológiákhoz, |
| --- | --- |

J.

mivel a technológia és a technológiai együttműködés terén globális átalakulásra van szükség az innováció ütemének felgyorsítása, valamint a demonstráció és a telepítés arányának növelése érdekében, azzal a céllal, hogy valamennyi ország hozzáférjen a megfizethető fenntartható technológiákhoz,

| K. | mivel az energiahatékonyság – különösen az épületek energiateljesítményével kapcsolatos legújabb kezdeményezések és az energiafogyasztásra vonatkozó szabályok – kulcsfontosságú szerepet tölt be a CO2-kibocsátás korlátozásában, |
| --- | --- |

K.

mivel az energiahatékonyság – különösen az épületek energiateljesítményével kapcsolatos legújabb kezdeményezések és az energiafogyasztásra vonatkozó szabályok – kulcsfontosságú szerepet tölt be a CO2-kibocsátás korlátozásában,

| L. | mivel az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus intézkedések a munkahelyteremtés és a fokozottabb gazdasági tevékenység révén hozzájárulnának a jelenlegi gazdasági válság megoldásához, és mivel a Nemzetközi Energiaügynökség úgy véli, hogy egy Koppenhágában megkötött nagyratörő megállapodásra van szükség a válság miatt késedelmes beruházásoknak a környezeti szempontból fenntartható beruházásokba történő átirányításához, |
| --- | --- |

L.

mivel az éghajlattal kapcsolatos ambiciózus intézkedések a munkahelyteremtés és a fokozottabb gazdasági tevékenység révén hozzájárulnának a jelenlegi gazdasági válság megoldásához, és mivel a Nemzetközi Energiaügynökség úgy véli, hogy egy Koppenhágában megkötött nagyratörő megállapodásra van szükség a válság miatt késedelmes beruházásoknak a környezeti szempontból fenntartható beruházásokba történő átirányításához,

| M. | mivel számos harmadik ország hozott intézkedéseket az éghajlatváltozás leküzdésére például a kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzések formájában, |
| --- | --- |

M.

mivel számos harmadik ország hozott intézkedéseket az éghajlatváltozás leküzdésére például a kibocsátás csökkentésére irányuló célkitűzések formájában,

| N. | mivel egy Koppenhágában megkötött átfogó megállapodásra van szükség a szénátszivárogtatás leküzdéséhez és az egyenlő feltételek megteremtéséhez az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 30 %-os csökkentése felé tett lépés összefüggésében, |
| --- | --- |

N.

mivel egy Koppenhágában megkötött átfogó megállapodásra van szükség a szénátszivárogtatás leküzdéséhez és az egyenlő feltételek megteremtéséhez az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 30 %-os csökkentése felé tett lépés összefüggésében,

| O. | mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának hatékony csökkentése olyan holisztikus megközelítést kíván, amely az üvegházhatást okozó gázokat kibocsátó valamennyi termelési és mobilitási ágazatra kiterjed, és a fenntartható gazdasági modellre való sikeres áttérés keretein belül értelmezendő, lehetővé téve, hogy a környezeti minőség a gazdasági növekedéssel, a jólét megteremtésével és a technológia fejlődésével járjon együtt, |
| --- | --- |

O.

mivel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának hatékony csökkentése olyan holisztikus megközelítést kíván, amely az üvegházhatást okozó gázokat kibocsátó valamennyi termelési és mobilitási ágazatra kiterjed, és a fenntartható gazdasági modellre való sikeres áttérés keretein belül értelmezendő, lehetővé téve, hogy a környezeti minőség a gazdasági növekedéssel, a jólét megteremtésével és a technológia fejlődésével járjon együtt,

Célkitűzés

| 1. | sürgeti az EU-t egy külső éghajlat-változási politika kidolgozásának folytatására és egységes fellépésre, hogy fenntartsa vezető szerepét a COP 15 konferencia tárgyalásain, és fenntartsa magas szintű ambícióját a nemzetközi partnereivel folytatandó megbeszéléseken egy ambiciózus és jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás elérése érdekében Koppenhágában, amely összhangban van a legújabb tudományos fejleményekkel, és konzisztens a 2 °C-os célkitűzéssel is; |
| --- | --- |

1.

sürgeti az EU-t egy külső éghajlat-változási politika kidolgozásának folytatására és egységes fellépésre, hogy fenntartsa vezető szerepét a COP 15 konferencia tárgyalásain, és fenntartsa magas szintű ambícióját a nemzetközi partnereivel folytatandó megbeszéléseken egy ambiciózus és jogilag kötelező érvényű nemzetközi megállapodás elérése érdekében Koppenhágában, amely összhangban van a legújabb tudományos fejleményekkel, és konzisztens a 2 °C-os célkitűzéssel is;

| 2. | hangsúlyozza, hogy Koppenhágában ez év végéig a feleknek kötelező megállapodásra kell jutniuk az ipari országok kárenyhítési céljairól és a finanszírozásról, illetve hivatalos folyamatot kell megindítaniuk, hogy 2010. első hónapjaiban jogilag kötelező, átfogó, 2013. január 1-jétől hatályos éghajlatváltozási megállapodást érjenek el; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy Koppenhágában ez év végéig a feleknek kötelező megállapodásra kell jutniuk az ipari országok kárenyhítési céljairól és a finanszírozásról, illetve hivatalos folyamatot kell megindítaniuk, hogy 2010. első hónapjaiban jogilag kötelező, átfogó, 2013. január 1-jétől hatályos éghajlatváltozási megállapodást érjenek el;

| 3. | felhívja a COP 15 valamennyi tagjának állam- és kormányfőit, hogy a legnagyobb prioritást biztosítsák ennek a kérdésnek, és demonstrálják politikai vezető szerepüket, továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezek az állam- és kormányfők legyenek készek részt venni a COP 15 magas szintű fórumán is, és így elkerülhető legyen egy jelentős és hosszú távú nemzeti kötelezettségvállalásokat tartalmazó megállapodás létrehozásának kudarca amiatt, hogy a jelen lévő tárgyaló felek ne rendelkeznének a megkívánt politikai mandátummal vagy tekintéllyel; |
| --- | --- |

3.

felhívja a COP 15 valamennyi tagjának állam- és kormányfőit, hogy a legnagyobb prioritást biztosítsák ennek a kérdésnek, és demonstrálják politikai vezető szerepüket, továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ezek az állam- és kormányfők legyenek készek részt venni a COP 15 magas szintű fórumán is, és így elkerülhető legyen egy jelentős és hosszú távú nemzeti kötelezettségvállalásokat tartalmazó megállapodás létrehozásának kudarca amiatt, hogy a jelen lévő tárgyaló felek ne rendelkeznének a megkívánt politikai mandátummal vagy tekintéllyel;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakának lejárta után a folytatólagos kötelezettségvállalások biztosítása érdekében létfontosságú, hogy lezáruljanak Koppenhágában a 2012 utáni megállapodásra vonatkozó tárgyalások, továbbá rámutat arra, hogy a globális fellépés további késleltetése olyan helyzethez vezethet, ahol a jövőbeni generációk már nem lesznek képesek kontrollálni az éghajlat-változást; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakának lejárta után a folytatólagos kötelezettségvállalások biztosítása érdekében létfontosságú, hogy lezáruljanak Koppenhágában a 2012 utáni megállapodásra vonatkozó tárgyalások, továbbá rámutat arra, hogy a globális fellépés további késleltetése olyan helyzethez vezethet, ahol a jövőbeni generációk már nem lesznek képesek kontrollálni az éghajlat-változást;

Csökkentési kötelezettségvállalások

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásnak a „közös, de különböző felelősség” elvére kellene épülnie, melynek keretében az ipari országok élen járnak hazai kibocsátásaik csökkentésében, azonban megítélése szerint Kínának, Indiának és Brazíliának gazdasági súlyuknál fogva az ipari országokéhoz hasonló célértékek elérésére kötelezettséget kellene vállalnia, míg más fejlődő országoknak – a Bali cselekvési terv értelmében a fenntartható fejlődés tekintetében nemzeti szinten megfelelő csökkentési tevékenységeket kellene folytatniuk, melyeket a fejlődő országokból származó technológia, finanszírozás és kapacitásépítés révén – mérhető, nyomon követhető és ellenőrizhető módon – tesznek lehetővé és támogatnak, miközben a technológiai transzferek során tiszteletben tarják az ipari tulajdonjogokat és kellően figyelembe veszik a legkevésbé fejlett országok egyedi szükségleteit; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásnak a „közös, de különböző felelősség” elvére kellene épülnie, melynek keretében az ipari országok élen járnak hazai kibocsátásaik csökkentésében, azonban megítélése szerint Kínának, Indiának és Brazíliának gazdasági súlyuknál fogva az ipari országokéhoz hasonló célértékek elérésére kötelezettséget kellene vállalnia, míg más fejlődő országoknak – a Bali cselekvési terv értelmében a fenntartható fejlődés tekintetében nemzeti szinten megfelelő csökkentési tevékenységeket kellene folytatniuk, melyeket a fejlődő országokból származó technológia, finanszírozás és kapacitásépítés révén – mérhető, nyomon követhető és ellenőrizhető módon – tesznek lehetővé és támogatnak, miközben a technológiai transzferek során tiszteletben tarják az ipari tulajdonjogokat és kellően figyelembe veszik a legkevésbé fejlett országok egyedi szükségleteit;

| 6. | úgy véli, hogy a koppenhágai megállapodásnak a feleket kötelező érvényű csökkentésekre kell köteleznie, és a nem-teljesítés esetére nemzetközi szintű szankciókat kell előírnia, amelyek formájáról később kell határozni; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a koppenhágai megállapodásnak a feleket kötelező érvényű csökkentésekre kell köteleznie, és a nem-teljesítés esetére nemzetközi szintű szankciókat kell előírnia, amelyek formájáról később kell határozni;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a nemzetközi megállapodásnak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának kollektív csökkentését a fejlett országokban az 1990-es szinthez képest 25-40 %-os csökkentési tartomány felső sávjának megfelelő szinten kellene biztosítania 2020-ig, amint azt az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport negyedik értékelő jelentése (IPCC 4AR) ajánlotta, továbbá hogy a legújabb tudományos adatok tanúsága szerint legalább 40 %-os csökkentésre van szükség; szorgalmazza, hogy ezek belföldi csökkentések legyenek; emlékeztet arra, hogy az EU és más fejlett országok számára 2050-re az 1990-es szinthez képest legalább 80 %-os, hosszú távú csökkentési célt kellene előírni; emlékeztet arra, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának legkésőbb 2015-ig el kellene kezdenie csökkenni; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásban foglalt csökkentési célértékeknek összhangban kell lenniük a 2°C-os céllal és a legújabb tudományos eredményekkel; ezért rendszeres, ötévenkénti felülvizsgálatokat sürget a megállapodásban annak biztosítására, hogy a csökkentési célkitűzések kellően ambiciózusak legyenek a 2°C-os célkitűzés eléréséhez, és hogy e célok továbbra is összhangban legyenek a legújabb tudományos eredményekkel; felhív egy globális szénelszámolási mechanizmus létrehozására; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a nemzetközi megállapodásnak az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának kollektív csökkentését a fejlett országokban az 1990-es szinthez képest 25-40 %-os csökkentési tartomány felső sávjának megfelelő szinten kellene biztosítania 2020-ig, amint azt az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport negyedik értékelő jelentése (IPCC 4AR) ajánlotta, továbbá hogy a legújabb tudományos adatok tanúsága szerint legalább 40 %-os csökkentésre van szükség; szorgalmazza, hogy ezek belföldi csökkentések legyenek; emlékeztet arra, hogy az EU és más fejlett országok számára 2050-re az 1990-es szinthez képest legalább 80 %-os, hosszú távú csökkentési célt kellene előírni; emlékeztet arra, hogy az üvegházhatást okozó gázok globális kibocsátásának legkésőbb 2015-ig el kellene kezdenie csökkenni; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásban foglalt csökkentési célértékeknek összhangban kell lenniük a 2°C-os céllal és a legújabb tudományos eredményekkel; ezért rendszeres, ötévenkénti felülvizsgálatokat sürget a megállapodásban annak biztosítására, hogy a csökkentési célkitűzések kellően ambiciózusak legyenek a 2°C-os célkitűzés eléréséhez, és hogy e célok továbbra is összhangban legyenek a legújabb tudományos eredményekkel; felhív egy globális szénelszámolási mechanizmus létrehozására;

| 8. | felkéri az EU-t, hogy tegye egyértelművé, hogy milyen körülmények között fokozná kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait, figyelembe véve azt, hogy a legutóbbi tudományos ajánlások 40 %-os kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalást sürgetnek; |
| --- | --- |

8.

felkéri az EU-t, hogy tegye egyértelművé, hogy milyen körülmények között fokozná kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásait, figyelembe véve azt, hogy a legutóbbi tudományos ajánlások 40 %-os kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalást sürgetnek;

| 9. | szorgalmazza, hogy vegyenek fel jelentéstételi követelményeket a koppenhágai megállapodásba, amelyek értelmében az 1. melléklet aláíróinak a 2050-ig tartó időszakban történő, a 2°C -os határértékkel összhangban lévő kibocsátáscsökkentés elérésére szolgáló cselekvési terveket kell kidolgozniuk; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza, hogy vegyenek fel jelentéstételi követelményeket a koppenhágai megállapodásba, amelyek értelmében az 1. melléklet aláíróinak a 2050-ig tartó időszakban történő, a 2°C -os határértékkel összhangban lévő kibocsátáscsökkentés elérésére szolgáló cselekvési terveket kell kidolgozniuk;

| 10. | elismeri Japán kötelezettségvállalását, hogy kibocsátását 2020-ig 25 %-kal csökkenti, és üdvözli a Kínából érkező pozitív jelzéseket; e fejlemények fényében sürgeti az Egyesült Államokat, hogy tegye kötelező erejűvé a választási kampány során kitűzött célokat, és ezáltal adjon határozott jelzést a vezető fejlett országok eltökéltségét illetően az éghajlat-változás elleni küzdelem felvállalása terén; hangsúlyozza e tekintetben, hogy rendkívül fontos, hogy India is tegyen hozzájárulást; |
| --- | --- |

10.

elismeri Japán kötelezettségvállalását, hogy kibocsátását 2020-ig 25 %-kal csökkenti, és üdvözli a Kínából érkező pozitív jelzéseket; e fejlemények fényében sürgeti az Egyesült Államokat, hogy tegye kötelező erejűvé a választási kampány során kitűzött célokat, és ezáltal adjon határozott jelzést a vezető fejlett országok eltökéltségét illetően az éghajlat-változás elleni küzdelem felvállalása terén; hangsúlyozza e tekintetben, hogy rendkívül fontos, hogy India is tegyen hozzájárulást;

| 11. | üdvözli a Bizottságnak „Az éghajlatváltozás kezelésére szolgáló nemzetközi finanszírozás növelése: európai tervezet a koppenhágai megállapodáshoz” című 2009. szeptember 10-i közleményét, amely a vitában fontos előrelépésnek tekinthető, és külön hangsúlyozza a Parlament, mint költségvetési hatóság szerepét; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottságnak „Az éghajlatváltozás kezelésére szolgáló nemzetközi finanszírozás növelése: európai tervezet a koppenhágai megállapodáshoz” című 2009. szeptember 10-i közleményét, amely a vitában fontos előrelépésnek tekinthető, és külön hangsúlyozza a Parlament, mint költségvetési hatóság szerepét;

| 12. | emlékeztet rá, hogy a nemzetközi megállapodásnak biztosítania kell azt is, hogy a fejlődő országok együttesen 15–30 %-ra korlátozzák kibocsátásaik növelését a szokásos szint alatt annak érdekében, hogy teljesíthető legyen a 2 oC-ra vonatkozó célkitűzés; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet rá, hogy a nemzetközi megállapodásnak biztosítania kell azt is, hogy a fejlődő országok együttesen 15–30 %-ra korlátozzák kibocsátásaik növelését a szokásos szint alatt annak érdekében, hogy teljesíthető legyen a 2 oC-ra vonatkozó célkitűzés;

| 13. | hangsúlyozza, hogy az I. melléklet nem részes feleit nem lehet egységes tömbként kezelni, mivel nem azonos az éghajlatváltozás enyhítésébe és az ahhoz való alkalmazkodásba történő befektetési kapacitásuk, illetve az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodóképességük; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy az I. melléklet nem részes feleit nem lehet egységes tömbként kezelni, mivel nem azonos az éghajlatváltozás enyhítésébe és az ahhoz való alkalmazkodásba történő befektetési kapacitásuk, illetve az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodóképességük;

| 14. | kéri az EU-t, hogy hívja fel a COP15-konferencia résztvevőit egy közös jövőkép kialakítására a 2050-ös és az azt követő évek vonatkozásában; |
| --- | --- |

14.

kéri az EU-t, hogy hívja fel a COP15-konferencia résztvevőit egy közös jövőkép kialakítására a 2050-ös és az azt követő évek vonatkozásában;

| 15. | ezenkívül emlékeztet azon ajánlására, amely szerint az éghajlati csomagban elfogadott bizonyos elveket mintaként lehetne használni a nemzetközi megállapodás tekintetében, különösen a fejlett országok kötelezettségvállalásainak kötelezően lineáris görbéjét, a hitelesített kibocsátáson és a GDP-n alapuló differenciálást, és az éves helyreállítási tényezőnek történő megfelelés rendszerét; |
| --- | --- |

15.

ezenkívül emlékeztet azon ajánlására, amely szerint az éghajlati csomagban elfogadott bizonyos elveket mintaként lehetne használni a nemzetközi megállapodás tekintetében, különösen a fejlett országok kötelezettségvállalásainak kötelezően lineáris görbéjét, a hitelesített kibocsátáson és a GDP-n alapuló differenciálást, és az éves helyreállítási tényezőnek történő megfelelés rendszerét;

Finanszírozás

| 16. | hangsúlyozza, hogy a koppenhágai megállapodás megfelelő ösztönzést adhatna egy „Fenntartható New Deal” számára, amely fokozza a fenntartható társadalmi és gazdasági növekedést, előmozdítja a környezetvédelmi szempontból fenntartható technológiákat, a megújuló energiát és az energia-hatékonyságot, csökkenti az energiafogyasztást, valamint új munkahelyeket és társadalmi kohéziót biztosít a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt; megjegyzi továbbá, hogy kellő figyelmet kell fordítani az éghajlatváltozás közegészségügyi vonatkozásaira is; emlékeztet az éghajlat-változás gazdaságtanáról szóló Stern-felülvizsgálatra, amely egyértelmű gazdasági ösztönzőket mutat be a nemzetközi közösség számára az éghajlatváltozás kezelésére a lehető leghamarabb történő fellépés érdekében; elismeri, hogy az állami szektor általi kezdeti befektetések a fenntartható energetikai infrastruktúrába, valamint a kiegészítő kutatásba és fejlesztésbe csökkenteni fogják az éghajlat-változás társadalmi költségeit; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a koppenhágai megállapodás megfelelő ösztönzést adhatna egy „Fenntartható New Deal” számára, amely fokozza a fenntartható társadalmi és gazdasági növekedést, előmozdítja a környezetvédelmi szempontból fenntartható technológiákat, a megújuló energiát és az energia-hatékonyságot, csökkenti az energiafogyasztást, valamint új munkahelyeket és társadalmi kohéziót biztosít a fejlett és a fejlődő országokban egyaránt; megjegyzi továbbá, hogy kellő figyelmet kell fordítani az éghajlatváltozás közegészségügyi vonatkozásaira is; emlékeztet az éghajlat-változás gazdaságtanáról szóló Stern-felülvizsgálatra, amely egyértelmű gazdasági ösztönzőket mutat be a nemzetközi közösség számára az éghajlatváltozás kezelésére a lehető leghamarabb történő fellépés érdekében; elismeri, hogy az állami szektor általi kezdeti befektetések a fenntartható energetikai infrastruktúrába, valamint a kiegészítő kutatásba és fejlesztésbe csökkenteni fogják az éghajlat-változás társadalmi költségeit;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az éghajlat-változási kihívás kezelésében csak akkor fog minden ország aktívan részt venni, ha a fejlődő országok és a feltörekvő gazdaságok képesek a fenntartható gazdasági növekedésre; valóban integrált szakpolitikai válaszokat szorgalmaz ezért a fejlesztési és éghajlat-változási kihívásokra; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az éghajlat-változási kihívás kezelésében csak akkor fog minden ország aktívan részt venni, ha a fejlődő országok és a feltörekvő gazdaságok képesek a fenntartható gazdasági növekedésre; valóban integrált szakpolitikai válaszokat szorgalmaz ezért a fejlesztési és éghajlat-változási kihívásokra;

| 18. | megjegyzi, hogy az éghajlat-változás olyan kihívás, amelyre nincs egyetlen politikai megoldás, de a meglévő lehetőségek kombinációja és a hatékonyság drámai mértékű növelése a gazdaság és a társadalom minden területén a fejlett és a fejlődő országokban hozzájárulna az erőforrás- és elosztási probléma megoldásához, és előkészítene egy harmadik ipari forradalmat; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy az éghajlat-változás olyan kihívás, amelyre nincs egyetlen politikai megoldás, de a meglévő lehetőségek kombinációja és a hatékonyság drámai mértékű növelése a gazdaság és a társadalom minden területén a fejlett és a fejlődő országokban hozzájárulna az erőforrás- és elosztási probléma megoldásához, és előkészítene egy harmadik ipari forradalmat;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban élő embereket még súlyosabban fogják érinteni az éghajlatváltozás következményei, és hogy a fejlődő országoknak is érdekében áll, hogy hozzájáruljanak egy sikeres éghajlatvédelmi egyezmény megkötéséhez; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban élő embereket még súlyosabban fogják érinteni az éghajlatváltozás következményei, és hogy a fejlődő országoknak is érdekében áll, hogy hozzájáruljanak egy sikeres éghajlatvédelmi egyezmény megkötéséhez;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fejlett országok felelősek azért, hogy a fejlődő országok számára megfelelő, fenntartható és kiszámítható pénzügyi és technikai támogatást nyújtsanak annak érdekében, hogy lehetővé tegyék számukra az üvegházhatást okozó gázok általuk történő kibocsátásának csökkentése iránti kötelezettségvállalást, az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodást, és az erdőirtásból és erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentését, továbbá a kapacitásépítés fokozását az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeni nemzetközi megállapodás szerinti kötelezettségeknek való megfelelés céljából; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a fejlett országok felelősek azért, hogy a fejlődő országok számára megfelelő, fenntartható és kiszámítható pénzügyi és technikai támogatást nyújtsanak annak érdekében, hogy lehetővé tegyék számukra az üvegházhatást okozó gázok általuk történő kibocsátásának csökkentése iránti kötelezettségvállalást, az éghajlatváltozás következményeihez való alkalmazkodást, és az erdőirtásból és erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentését, továbbá a kapacitásépítés fokozását az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeni nemzetközi megállapodás szerinti kötelezettségeknek való megfelelés céljából;

| 21. | ragaszkodik ahhoz, hogy a UNFCCC-vel összefüggésben meghatározott, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló kiszámítható pénzügyi támogatás új legyen, egészítse ki az ODA-t, és legyen független a tagállamok éves költségvetési eljárásaitól; emlékeztet arra, hogy a forrásokat nem kedvezményes hitelekként, hanem támogatásokként kell elosztani; emlékeztet a már meglévő kötelezettségvállalásokra, amelyek 2015-re a GDP 0,7 %-ának elérésére irányulnak az ODA-nak megfelelően; |
| --- | --- |

21.

ragaszkodik ahhoz, hogy a UNFCCC-vel összefüggésben meghatározott, az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló kiszámítható pénzügyi támogatás új legyen, egészítse ki az ODA-t, és legyen független a tagállamok éves költségvetési eljárásaitól; emlékeztet arra, hogy a forrásokat nem kedvezményes hitelekként, hanem támogatásokként kell elosztani; emlékeztet a már meglévő kötelezettségvállalásokra, amelyek 2015-re a GDP 0,7 %-ának elérésére irányulnak az ODA-nak megfelelően;

| 22. | hangsúlyozza a közvélemény „repülőrajt jellegű” nemzetközi támogatásának szükségességét, hogy egy nagyratörő koppenhágai megállapodást érjenek el, és felszólítja az EU-t, hogy legalább a Bizottság által készített becslés szerinti évi 5-7 milliárd eurós átfogó finanszírozásra vállaljon kötelezettséget a 2010-2012 közötti időszakra; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a közvélemény „repülőrajt jellegű” nemzetközi támogatásának szükségességét, hogy egy nagyratörő koppenhágai megállapodást érjenek el, és felszólítja az EU-t, hogy legalább a Bizottság által készített becslés szerinti évi 5-7 milliárd eurós átfogó finanszírozásra vállaljon kötelezettséget a 2010-2012 közötti időszakra;

| 23. | emlékeztet arra, hogy az EU-nak a fejlődő országok enyhítést célzó erőfeszítéseihez és alkalmazkodási szükségleteihez való együttes hozzájárulása 2020-ig nem lehet kevesebb évi 30 000 millió eurónál, amely összeg az éghajlatváltozás súlyosságának és a költségek szintjének ismeretében emelkedhet; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet arra, hogy az EU-nak a fejlődő országok enyhítést célzó erőfeszítéseihez és alkalmazkodási szükségleteihez való együttes hozzájárulása 2020-ig nem lehet kevesebb évi 30 000 millió eurónál, amely összeg az éghajlatváltozás súlyosságának és a költségek szintjének ismeretében emelkedhet;

| 24. | kéri a nemzetközi közösséget, hogy jelentősen növelje hozzájárulását az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló pénzügyi támogatáshoz, egyéb innovatív pénzügyi mechanizmusok felkutatása révén (mint például a „debt-for-nature swap” (adósságcsökkentés környezetvédelem fejében); |
| --- | --- |

24.

kéri a nemzetközi közösséget, hogy jelentősen növelje hozzájárulását az éghajlatváltozás mérséklésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló pénzügyi támogatáshoz, egyéb innovatív pénzügyi mechanizmusok felkutatása révén (mint például a „debt-for-nature swap” (adósságcsökkentés környezetvédelem fejében);

| 25. | hangsúlyozza, hogy a kibocsátási jogoknak az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerben (ETS) történő árverezése – közte a légi és tengeri közlekedésre vonatkozó árverezés – révén létrejött bevétel jelentős részét arra a célra kellene előirányozni, hogy a fejlődő országoknak lehetőségük legyen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, illetve az ahhoz való alkalmazkodásra; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a 2005-ben elindított EU ETS az EU kibocsátások több mint 50 %-át nem fedi le; emlékeztet ezért arra, hogy alternatív stratégiák kidolgozására van szükség annak érdekében, hogy ne csak az ipar, hanem a gazdaság minden ágazata, és különösen minden tagállam viselje a kibocsátás-csökkentés terhét, és vállalja a rá háruló felelősséget; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a kibocsátási jogoknak az EU kibocsátás-kereskedelmi rendszerben (ETS) történő árverezése – közte a légi és tengeri közlekedésre vonatkozó árverezés – révén létrejött bevétel jelentős részét arra a célra kellene előirányozni, hogy a fejlődő országoknak lehetőségük legyen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, illetve az ahhoz való alkalmazkodásra; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a 2005-ben elindított EU ETS az EU kibocsátások több mint 50 %-át nem fedi le; emlékeztet ezért arra, hogy alternatív stratégiák kidolgozására van szükség annak érdekében, hogy ne csak az ipar, hanem a gazdaság minden ágazata, és különösen minden tagállam viselje a kibocsátás-csökkentés terhét, és vállalja a rá háruló felelősséget;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az Unió közelgő költségvetési felülvizsgálatának összpontosítania kell arra, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre az éghajlatváltozás elleni védekezésre és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekre; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az Unió közelgő költségvetési felülvizsgálatának összpontosítania kell arra, hogy elegendő forrás álljon rendelkezésre az éghajlatváltozás elleni védekezésre és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedésekre;

| 27. | javasolja, hogy a fejlett országok fontolják meg GDP-jük bizonyos százalékának elkülönítését egy együttműködési alap részére a tiszta energetikai technológiák megvalósítása céljából, függetlenül a meglévő fejlesztési segélyalapoktól; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy a fejlett országok fontolják meg GDP-jük bizonyos százalékának elkülönítését egy együttműködési alap részére a tiszta energetikai technológiák megvalósítása céljából, függetlenül a meglévő fejlesztési segélyalapoktól;

| 28. | támogatja Norvégiának a kibocsátható mennyiségi egységekre irányuló javaslatát, valamint Dánia és Mexikó javaslatait; |
| --- | --- |

28.

támogatja Norvégiának a kibocsátható mennyiségi egységekre irányuló javaslatát, valamint Dánia és Mexikó javaslatait;

| 29. | felhív arra, hogy a koppenhágai megállapodás alapján történő éghajlati intézkedések finanszírozással kapcsolatban létrehozott irányítási struktúrákban a fejlett és fejlődő országok egyenlő módon legyenek képviselve; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi transzferek fenntartható módon való igénybevételének biztosítása érdekében alkalmazni kellene a fejlesztési politika során szerzett tapasztalatokat, illetve az olyan bevált alapelveket, mint a „felelősségteljes kormányzás”; rámutat arra, hogy a donor országoknak a fejlődő országok „abszorpciós kapacitásának” növelésébe kell befektetniük annak érdekében, hogy ez utóbbiak képesek legyenek hatékony módon használni az erőforrásaikat; |
| --- | --- |

29.

felhív arra, hogy a koppenhágai megállapodás alapján történő éghajlati intézkedések finanszírozással kapcsolatban létrehozott irányítási struktúrákban a fejlett és fejlődő országok egyenlő módon legyenek képviselve; hangsúlyozza továbbá, hogy a pénzügyi transzferek fenntartható módon való igénybevételének biztosítása érdekében alkalmazni kellene a fejlesztési politika során szerzett tapasztalatokat, illetve az olyan bevált alapelveket, mint a „felelősségteljes kormányzás”; rámutat arra, hogy a donor országoknak a fejlődő országok „abszorpciós kapacitásának” növelésébe kell befektetniük annak érdekében, hogy ez utóbbiak képesek legyenek hatékony módon használni az erőforrásaikat;

Együttműködés a fejlődő országokkal

| 30. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy erősítsék meg a meglévő éghajlati partnerségeket a fejlődő célországokkal, valamint hogy
  –
  ahol ilyen még nem létezik
  –
  létesítsenek új partnerségeket, jelentősen nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdonról szóló megállapodások és az intézményi kapacitásépítés céljára, többek között az alkalmazkodásra irányuló nemzeti cselekvési programokra, amelyek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontos eszközei, és ösztönzik a saját tulajdonba vételt; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy erősítsék meg a meglévő éghajlati partnerségeket a fejlődő célországokkal, valamint hogy
  –
  ahol ilyen még nem létezik
  –
  létesítsenek új partnerségeket, jelentősen nagyobb pénzügyi támogatást biztosítva a technológiafejlesztés és technológiatranszfer, a szellemi tulajdonról szóló megállapodások és az intézményi kapacitásépítés céljára, többek között az alkalmazkodásra irányuló nemzeti cselekvési programokra, amelyek az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontos eszközei, és ösztönzik a saját tulajdonba vételt;

| 31. | ragaszkodik ahhoz, hogy a 2012 utáni nemzetközi éghajlat-változási megállapodás vegye figyelembe a jelenleg zajló fejlesztési folyamatokat, mind nemzetközi, mind nemzeti szinten. Felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vonják be az éghajlatváltozást a millenniumi fejlesztési célokba (MFC-k) oly módon, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást a millenniumi fejlesztési célok teljesítését elősegítő projektek és programok, valamint a szegénység mérséklésére irányuló stratégiák részévé teszik; |
| --- | --- |

31.

ragaszkodik ahhoz, hogy a 2012 utáni nemzetközi éghajlat-változási megállapodás vegye figyelembe a jelenleg zajló fejlesztési folyamatokat, mind nemzetközi, mind nemzeti szinten. Felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vonják be az éghajlatváltozást a millenniumi fejlesztési célokba (MFC-k) oly módon, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást a millenniumi fejlesztési célok teljesítését elősegítő projektek és programok, valamint a szegénység mérséklésére irányuló stratégiák részévé teszik;

| 32. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség (GCCA) költségvetését jelentősen növeljék, és javasolja, hogy a finanszírozás egy részét az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerén (EU ETS) belüli árverezés várható bevételeiből biztosítsák; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a GCCA a fejlődő országok alkalmazkodási finanszírozásának elosztó szervévé váljék, ezáltal elkerülve az újabb kétoldalú uniós kezdeményezések létrejöttét; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Éghajlatváltozás Elleni Globális Szövetség (GCCA) költségvetését jelentősen növeljék, és javasolja, hogy a finanszírozás egy részét az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerén (EU ETS) belüli árverezés várható bevételeiből biztosítsák; sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy a GCCA a fejlődő országok alkalmazkodási finanszírozásának elosztó szervévé váljék, ezáltal elkerülve az újabb kétoldalú uniós kezdeményezések létrejöttét;

| 33. | úgy véli, hogy az éghajlatváltozás az embereket lakóhely-változtatásra kényszeríti, és így újfajta kényszermigrációt eredményez, amellyel a nemzetközi közösségnek megfelelően foglalkoznia kell; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy azonosítsa és kezelje az éghajlatváltozás menekültjeinek védelmét érintő jogi hiányosságokat, továbbá kezdeményezze egy egyedi segítségnyújtási és védelmi rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy az éghajlatváltozás az embereket lakóhely-változtatásra kényszeríti, és így újfajta kényszermigrációt eredményez, amellyel a nemzetközi közösségnek megfelelően foglalkoznia kell; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy azonosítsa és kezelje az éghajlatváltozás menekültjeinek védelmét érintő jogi hiányosságokat, továbbá kezdeményezze egy egyedi segítségnyújtási és védelmi rendszer létrehozását;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az intézményi elszámoltathatóságot és hitelességet azáltal szükséges biztosítani, hogy az adományozó és a kedvezményezett országok megfelelő képviselettel rendelkeznek az alkalmazkodást finanszírozó intézmények vezetőségében; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az intézményi elszámoltathatóságot és hitelességet azáltal szükséges biztosítani, hogy az adományozó és a kedvezményezett országok megfelelő képviselettel rendelkeznek az alkalmazkodást finanszírozó intézmények vezetőségében;

Energia és energiahatékonyság

| 35. | úgy véli, hogy egy hatékony fenntartható gazdaságra való világméretű áttérés nem csak a fenyegető éghajlatváltozás megelőzése miatt szükséges az üvegházhatású gázok csökkentése révén, hanem potenciálisan növelheti a beruházást, a foglalkoztatást, a gazdasági növekedést, a versenyképességet, és javíthatja az életminőséget is anélkül, hogy veszélyeztetné a modern energia szolgáltatásokhoz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításának célkitűzését; hangsúlyozza ezért, hogy égető szükség van az energiahatékonyság globális szintű növelésére és a megújuló energiaforrások arányának bővítésére; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy egy hatékony fenntartható gazdaságra való világméretű áttérés nem csak a fenyegető éghajlatváltozás megelőzése miatt szükséges az üvegházhatású gázok csökkentése révén, hanem potenciálisan növelheti a beruházást, a foglalkoztatást, a gazdasági növekedést, a versenyképességet, és javíthatja az életminőséget is anélkül, hogy veszélyeztetné a modern energia szolgáltatásokhoz való hozzáférés mindenki számára történő biztosításának célkitűzését; hangsúlyozza ezért, hogy égető szükség van az energiahatékonyság globális szintű növelésére és a megújuló energiaforrások arányának bővítésére;

| 36. | hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába történő nemzetközi elmozdulás középtávon megfontolás tárgyává teszi az atomenergia felhasználását az alkalmazott energiaforrások összességének egyik fontos elemeként; rámutat azonban arra, hogy a nukleárisfűtőanyag-ciklus biztonságával kapcsolatos kérdést megfelelően kell kezelni nemzetközi szinten a lehető legmagasabb szintű biztonság szavatolása érdekében; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság irányába történő nemzetközi elmozdulás középtávon megfontolás tárgyává teszi az atomenergia felhasználását az alkalmazott energiaforrások összességének egyik fontos elemeként; rámutat azonban arra, hogy a nukleárisfűtőanyag-ciklus biztonságával kapcsolatos kérdést megfelelően kell kezelni nemzetközi szinten a lehető legmagasabb szintű biztonság szavatolása érdekében;

| 37. | sürgeti valamennyi kormányt, beleértve az EU tagállamainak kormányait is, és az EU-t, hogy ösztönözzék az energia-hatékonyságot; sürgeti az EU tagállamokat, hogy fokozzák ambíciójukat az energia-hatékonysági csomagot, konkrétan az épületek energia-teljesítményéről szóló irányelv átdolgozását illetően – amely jelenleg megvitatás alatt áll (COM(2008)0780) –, hogy lehetővé tegyék a Tanáccsal egy dinamikus és szolid megállapodás elérését, ezáltal markáns üzenetet küldve az EU elkötelezettségéről a koppenhágai megállapodásra való tekintettel, és megkönnyítve az elmozdulást egy 30 %-os szén-dioxid-kibocsátás csökkentés irányába; |
| --- | --- |

37.

sürgeti valamennyi kormányt, beleértve az EU tagállamainak kormányait is, és az EU-t, hogy ösztönözzék az energia-hatékonyságot; sürgeti az EU tagállamokat, hogy fokozzák ambíciójukat az energia-hatékonysági csomagot, konkrétan az épületek energia-teljesítményéről szóló irányelv átdolgozását illetően – amely jelenleg megvitatás alatt áll (COM(2008)0780) –, hogy lehetővé tegyék a Tanáccsal egy dinamikus és szolid megállapodás elérését, ezáltal markáns üzenetet küldve az EU elkötelezettségéről a koppenhágai megállapodásra való tekintettel, és megkönnyítve az elmozdulást egy 30 %-os szén-dioxid-kibocsátás csökkentés irányába;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a fosszilis tüzelőanyagok nagyarányú felhasználása az energiatermelésben a szén-dioxid-kibocsátás egyik fő forrása világszerte; elismeri, hogy a fosszilis tüzelőanyagok középtávon továbbra is fontos szerepet játszanak majd az energiaellátásban; felszólítja a tárgyaló feleket, hogy tulajdonítsanak kiemelt jelentőséget a villamosenergia-előállításra használt fenntartható, tüzelőanyag-felhasználás tekintetében hatékony és kibocsátáscsökkentő fosszilis energiahordozó-technológiák további fejlesztésének; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a fosszilis tüzelőanyagok nagyarányú felhasználása az energiatermelésben a szén-dioxid-kibocsátás egyik fő forrása világszerte; elismeri, hogy a fosszilis tüzelőanyagok középtávon továbbra is fontos szerepet játszanak majd az energiaellátásban; felszólítja a tárgyaló feleket, hogy tulajdonítsanak kiemelt jelentőséget a villamosenergia-előállításra használt fenntartható, tüzelőanyag-felhasználás tekintetében hatékony és kibocsátáscsökkentő fosszilis energiahordozó-technológiák további fejlesztésének;

| 39. | úgy véli, hogy a kibocsátáscsökkentési célkitűzésekre, valamint a finanszírozási kötelezettségvállalásokra határozottabb megfelelési rendszert kellene alkalmazni, beleértve a korai előrejelző mechanizmust és a szankciókat, mint például a jövőbeli kibocsátható mennyiségi egységek visszavonását; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a kibocsátáscsökkentési célkitűzésekre, valamint a finanszírozási kötelezettségvállalásokra határozottabb megfelelési rendszert kellene alkalmazni, beleértve a korai előrejelző mechanizmust és a szankciókat, mint például a jövőbeli kibocsátható mennyiségi egységek visszavonását;

Alkalmazkodás

| 40. | hangsúlyozza a fejlett országok történelmi felelősségét a visszafordíthatatlan éghajlatváltozás kialakulásáért, és emlékeztet a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok számára történő segítségnyújtásra vonatkozó kötelezettségre az e változásokhoz való alkalmazkodás terén; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a fejlett országok történelmi felelősségét a visszafordíthatatlan éghajlatváltozás kialakulásáért, és emlékeztet a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok számára történő segítségnyújtásra vonatkozó kötelezettségre az e változásokhoz való alkalmazkodás terén;

| 41. | felhívja ezért az EU-t és a tagállamait, hogy támogassák a fejlődő országokat a kapacitásépítésben az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodás érdekében, és nyújtsanak kellő technológiai támogatást a változó környezet által leginkább érintett országok számára; |
| --- | --- |

41.

felhívja ezért az EU-t és a tagállamait, hogy támogassák a fejlődő országokat a kapacitásépítésben az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodás érdekében, és nyújtsanak kellő technológiai támogatást a változó környezet által leginkább érintett országok számára;

| 42. | elismeri az elkerülhetetlen éghajlatváltozáshoz való proaktív alkalmazkodás fontosságát, különösen a legsérülékenyebb régiók és társadalmi csoportok tekintetében, és hangsúlyozza a tudatosságnövelés fontosságát, mint olyan eszközt, amelynek révén a leghatékonyabb módon lehet az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodást kezelni; |
| --- | --- |

42.

elismeri az elkerülhetetlen éghajlatváltozáshoz való proaktív alkalmazkodás fontosságát, különösen a legsérülékenyebb régiók és társadalmi csoportok tekintetében, és hangsúlyozza a tudatosságnövelés fontosságát, mint olyan eszközt, amelynek révén a leghatékonyabb módon lehet az éghajlatváltozáshoz történő alkalmazkodást kezelni;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak fokozniuk kell az EU-n belüli alkalmazkodási intézkedések sürgős végrehajtásának támogatását szolgáló fellépést is a jövőbeli nemzetközi fellépésre fordítandó források megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak fokozniuk kell az EU-n belüli alkalmazkodási intézkedések sürgős végrehajtásának támogatását szolgáló fellépést is a jövőbeli nemzetközi fellépésre fordítandó források megőrzése érdekében;

Technológiai együttműködés és kutatás

| 44. | úgy véli, hogy az innováció megfelelő ütemének eléréséhez és ahhoz, hogy a kiépítési szakasz valamennyi ország számára elérhető áron lehetővé tegye az éghajlatbarát technológiákhoz való hozzáférést, a technológiai együttműködés újfajta megközelítésére van szükség, egyszersmind tiszteletben tartva a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos aggályokat; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy az innováció megfelelő ütemének eléréséhez és ahhoz, hogy a kiépítési szakasz valamennyi ország számára elérhető áron lehetővé tegye az éghajlatbarát technológiákhoz való hozzáférést, a technológiai együttműködés újfajta megközelítésére van szükség, egyszersmind tiszteletben tartva a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos aggályokat;

| 45. | úgy véli, hogy a koppenhágai megállapodásnak a főbb alkalmazkodási és hatásmérséklő technológiák tekintetében rendelkeznie kellene a teljes technológiai láncolat során támogatás nyújtását célzó technológiai cselekvési programokról, amelyek célja többek között a hatásmérsékléssel és az alkalmazkodással kapcsolatos kutatás, fejlesztés és demonstráció finanszírozásának jelentős növelése; ezzel összefüggésben támogatja a Bizottság azon értékelését, miszerint az energiával kapcsolatos kutatásnak, fejlesztésnek és demonstrációnak 2012-re legalább kétszeres mértékűre, 2020-ra pedig a jelenlegi szinthez képest négyszeres mértékűre kellene bővülnie; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a koppenhágai megállapodásnak a főbb alkalmazkodási és hatásmérséklő technológiák tekintetében rendelkeznie kellene a teljes technológiai láncolat során támogatás nyújtását célzó technológiai cselekvési programokról, amelyek célja többek között a hatásmérsékléssel és az alkalmazkodással kapcsolatos kutatás, fejlesztés és demonstráció finanszírozásának jelentős növelése; ezzel összefüggésben támogatja a Bizottság azon értékelését, miszerint az energiával kapcsolatos kutatásnak, fejlesztésnek és demonstrációnak 2012-re legalább kétszeres mértékűre, 2020-ra pedig a jelenlegi szinthez képest négyszeres mértékűre kellene bővülnie;

| 46. | sürgeti a fejlett országokat, hogy több forrást áldozzanak a fenntartható és energiahatékony termelési folyamatokkal kapcsolatos újszerű és fejlett technológiák kutatására; létfontosságúnak tartja, hogy a hetedik kutatási keretprogram keretén belül az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés finanszírozása bővüljön; |
| --- | --- |

46.

sürgeti a fejlett országokat, hogy több forrást áldozzanak a fenntartható és energiahatékony termelési folyamatokkal kapcsolatos újszerű és fejlett technológiák kutatására; létfontosságúnak tartja, hogy a hetedik kutatási keretprogram keretén belül az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés finanszírozása bővüljön;

Globális szénpiac

| 47. | hangsúlyozza, hogy bár a piaci megoldások – beleértve egy globális szénpiac kialakítását is a „kibocsátási felső határértékek rögzítése és kereskedelme” mechanizmusok vagy adóztatási rendszerek révén a fejlett országokban – nem jelenthetnek megoldást a fejlődő országok számára a közeljövőben, valamennyi tárgyalásnak továbbra is ez kell, hogy legyen a hosszú távú célkitűzése; felhívja az EU-t és partnereit világszerte, hogy a közvetlen közeljövőben találják meg az EU ETS és az Egyesült Államokban és máshol alkalmazott regionális vagy szövetségi kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, ami viszont a mérséklési opciók szélesebb választékát, a piaci nagyságrend és a likviditás javítását, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztását ígéri; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy bár a piaci megoldások – beleértve egy globális szénpiac kialakítását is a „kibocsátási felső határértékek rögzítése és kereskedelme” mechanizmusok vagy adóztatási rendszerek révén a fejlett országokban – nem jelenthetnek megoldást a fejlődő országok számára a közeljövőben, valamennyi tárgyalásnak továbbra is ez kell, hogy legyen a hosszú távú célkitűzése; felhívja az EU-t és partnereit világszerte, hogy a közvetlen közeljövőben találják meg az EU ETS és az Egyesült Államokban és máshol alkalmazott regionális vagy szövetségi kereskedelmi rendszerek közti kapcsolatok előmozdításának leghatékonyabb módját, ami viszont a mérséklési opciók szélesebb választékát, a piaci nagyságrend és a likviditás javítását, végső soron pedig a források hatékonyabb elosztását ígéri;

| 48. | rámutat arra, hogy az EU gazdasága számára alapvető fontosságú a jól működő globális szénpiac az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2020-ig történő csökkentésére irányuló ambiciózus EU kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; hangsúlyozza egy olyan, a 2012 utáni időszakra vonatkozó átfogó, nemzetközi megállapodás szükségességét, amely más fejlett országok számára is hasonló erőfeszítéseket ír elő különösen a szénátszivárgás kockázatának kezelése céljából, tekintettel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó hosszú távú célkitűzésekre; hangsúlyozza e tekintetben a feltörekvő gazdaságok és a fejlett gazdaságok közötti szoros együttműködés kulcsszerepét; |
| --- | --- |

48.

rámutat arra, hogy az EU gazdasága számára alapvető fontosságú a jól működő globális szénpiac az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2020-ig történő csökkentésére irányuló ambiciózus EU kötelezettségvállalások teljesítése érdekében; hangsúlyozza egy olyan, a 2012 utáni időszakra vonatkozó átfogó, nemzetközi megállapodás szükségességét, amely más fejlett országok számára is hasonló erőfeszítéseket ír elő különösen a szénátszivárgás kockázatának kezelése céljából, tekintettel az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó hosszú távú célkitűzésekre; hangsúlyozza e tekintetben a feltörekvő gazdaságok és a fejlett gazdaságok közötti szoros együttműködés kulcsszerepét;

| 49. | üdvözli a Kiotói Jegyzőkönyv tiszta fejlesztési mechanizmusát (CDM), amely lehetővé teheti a fejlődő országok számára, hogy kijussanak a szén-dioxid-piacra, valamint hogy modern és hatékony technológiákhoz jussanak; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a fejlett országok által a kibocsátás-csökkentési célok elérésére használt ellensúlyozás nem tartozhat a fejlődő országok valamely nemzetközi megállapodásból eredő, saját üvegházhatást okozó gázkibocsátásuk csökkentésével kapcsolatos felelősségi körébe, és nem helyettesítheti a fejlődő országok számára juttatandó, mérséklést célzó tevékenységeikre irányuló pénzügyi és technológiai támogatást; |
| --- | --- |

49.

üdvözli a Kiotói Jegyzőkönyv tiszta fejlesztési mechanizmusát (CDM), amely lehetővé teheti a fejlődő országok számára, hogy kijussanak a szén-dioxid-piacra, valamint hogy modern és hatékony technológiákhoz jussanak; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a fejlett országok által a kibocsátás-csökkentési célok elérésére használt ellensúlyozás nem tartozhat a fejlődő országok valamely nemzetközi megállapodásból eredő, saját üvegházhatást okozó gázkibocsátásuk csökkentésével kapcsolatos felelősségi körébe, és nem helyettesítheti a fejlődő országok számára juttatandó, mérséklést célzó tevékenységeikre irányuló pénzügyi és technológiai támogatást;

| 50. | kitart továbbá amellett, hogy a projektek szigorú minőségi előírásait a jövőbeli ellentételezési mechanizmusok részévé kell tenni annak megakadályozása érdekében, hogy fejlett országok elvegyék a kis költségekkel járó csökkentés lehetőségét a fejlődő országoktól, továbbá e projektek magas színvonalát a kibocsátások olyan megbízható, ellenőrizhető és valós csökkentése révén kell szavatolni, ami ugyanakkor ezen országok fenntartható fejlődését is támogatja; |
| --- | --- |

50.

kitart továbbá amellett, hogy a projektek szigorú minőségi előírásait a jövőbeli ellentételezési mechanizmusok részévé kell tenni annak megakadályozása érdekében, hogy fejlett országok elvegyék a kis költségekkel járó csökkentés lehetőségét a fejlődő országoktól, továbbá e projektek magas színvonalát a kibocsátások olyan megbízható, ellenőrizhető és valós csökkentése révén kell szavatolni, ami ugyanakkor ezen országok fenntartható fejlődését is támogatja;

| 51. | azon az állásponton van, hogy a CDM-t és a közös végrehajtást meg kell reformálni, figyelembe véve e projektminőségi követelményeket is; továbbá támogatja a Bizottság azon elképzelését, miszerint a gazdaságilag fejlettebb országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra, ezáltal az éghajlatvédelem és a fenntartható fejlődés hatékony eszközévé téve őket a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

51.

azon az állásponton van, hogy a CDM-t és a közös végrehajtást meg kell reformálni, figyelembe véve e projektminőségi követelményeket is; továbbá támogatja a Bizottság azon elképzelését, miszerint a gazdaságilag fejlettebb országok ágazati mechanizmusairól meg kell állapodni a 2012 utáni időszakra, ezáltal az éghajlatvédelem és a fenntartható fejlődés hatékony eszközévé téve őket a fejlődő országokban;

| 52. | ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és tagállamai elsősorban az EU-n belül teljesítsék csökkentési kötelezettségvállalásaikat, és felhívja valamennyi résztvevő figyelmét, hogy a rugalmas mechanizmusokat csak minimálisan szabad alkalmazni; |
| --- | --- |

52.

ragaszkodik ahhoz, hogy az EU és tagállamai elsősorban az EU-n belül teljesítsék csökkentési kötelezettségvállalásaikat, és felhívja valamennyi résztvevő figyelmét, hogy a rugalmas mechanizmusokat csak minimálisan szabad alkalmazni;

A földhasználat megváltoztatása, erdőirtás, az erdők és természeti erőforrások pusztulása

| 53. | úgy véli, hogy a fejlődő országok számára jelentős pénzügyi támogatást, valamint technikai és adminisztratív segítséget kell nyújtani annak érdekében, hogy a trópusi erdőterületek bruttó csökkenését legkésőbb 2020-ig megállítsák, és hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális éghajlatváltozási megállapodásról szóló nemzetközi tárgyalások folytatása szempontjából döntő jelentőségű lesz az ezen cél iránti elkötelezettség felmutatása; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy a fejlődő országok számára jelentős pénzügyi támogatást, valamint technikai és adminisztratív segítséget kell nyújtani annak érdekében, hogy a trópusi erdőterületek bruttó csökkenését legkésőbb 2020-ig megállítsák, és hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális éghajlatváltozási megállapodásról szóló nemzetközi tárgyalások folytatása szempontjából döntő jelentőségű lesz az ezen cél iránti elkötelezettség felmutatása;

| 54. | hangsúlyozza, hogy a természetes szén-dioxid megőrzése az éghajlatváltozás mérséklésének leghatékonyabb és legeredményesebb módját jelenti és nincsenek ismert negatív mellékhatásai; továbbá úgy véli, hogy egy átfogó erdészeti politika kialakítása felbecsülhetetlen értékű az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy a természetes szén-dioxid megőrzése az éghajlatváltozás mérséklésének leghatékonyabb és legeredményesebb módját jelenti és nincsenek ismert negatív mellékhatásai; továbbá úgy véli, hogy egy átfogó erdészeti politika kialakítása felbecsülhetetlen értékű az éghajlatváltozás elleni küzdelemben;

| 55. | felszólítja az EU-t, hogy szenteljen nemzetközi finanszírozási erőfeszítéseket az erdőirtás megállítására és a globális nem kereskedelmi erdősítés elősegítésére; |
| --- | --- |

55.

felszólítja az EU-t, hogy szenteljen nemzetközi finanszírozási erőfeszítéseket az erdőirtás megállítására és a globális nem kereskedelmi erdősítés elősegítésére;

| 56. | hangsúlyozza, hogy az erdők védelme alapvető fontosságú a sikeres globális éghajlatvédelem szempontjából, és felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ismerjék el az erdők megőrzésének szükségességét és ezt foglalják nemzetközi megállapodásba; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy az erdők védelme alapvető fontosságú a sikeres globális éghajlatvédelem szempontjából, és felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ismerjék el az erdők megőrzésének szükségességét és ezt foglalják nemzetközi megállapodásba;

| 57. | támogatja a Bizottság azon nézetét, hogy az állami támogatás a legalkalmasabb eszköze annak, hogy a 2013 és 2020 közötti időszakra ösztönzőket biztosítsanak az erdőirtás elleni küzdelemhez; felszólítja továbbá az EU-t és annak tagállamait, hogy biztosítsanak a fejlődő országokban korai cselekvésre finanszírozást a 2010-2012 közötti időszakra, és támogatja a Bizottság javaslatát, hogy állandó finanszírozáson alapuló globális erdészeti szén-dioxid-mechanizmust (GFCM) hozzanak létre az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) keretében; felhívja a tagállamokat, hogy támasszák alá a globális erdőirtás, erdőpusztulás, talajromlás és elsivatagosodás megakadályozása melletti elkötelezettségüket azáltal, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerből (ETS) származó aukciós bevételek egy jelentős részét az erdőirtás és erdőpusztulás fejlődő országokban való csökkentésére különítik el; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a Norvégia által tett finanszírozási javaslat átvételére irányuló bizottsági javaslatot és a kibocsátható mennyiségi egységekből származó jövőbeni aukciós bevételek egy részét különítsék el a GFCM részére; |
| --- | --- |

57.

támogatja a Bizottság azon nézetét, hogy az állami támogatás a legalkalmasabb eszköze annak, hogy a 2013 és 2020 közötti időszakra ösztönzőket biztosítsanak az erdőirtás elleni küzdelemhez; felszólítja továbbá az EU-t és annak tagállamait, hogy biztosítsanak a fejlődő országokban korai cselekvésre finanszírozást a 2010-2012 közötti időszakra, és támogatja a Bizottság javaslatát, hogy állandó finanszírozáson alapuló globális erdészeti szén-dioxid-mechanizmust (GFCM) hozzanak létre az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye (UNFCCC) keretében; felhívja a tagállamokat, hogy támasszák alá a globális erdőirtás, erdőpusztulás, talajromlás és elsivatagosodás megakadályozása melletti elkötelezettségüket azáltal, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerből (ETS) származó aukciós bevételek egy jelentős részét az erdőirtás és erdőpusztulás fejlődő országokban való csökkentésére különítik el; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy támogassák a Norvégia által tett finanszírozási javaslat átvételére irányuló bizottsági javaslatot és a kibocsátható mennyiségi egységekből származó jövőbeni aukciós bevételek egy részét különítsék el a GFCM részére;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeni GFCM-eknek a döntésekhez kell kapcsolódniuk és hozzá kell járulniuk a biológiai sokféleségről szóló egyezmény célkitűzéseihez, valamint hogy a biológiai sokféleséget érő hatásokat az erdőirtásból és „Az erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentése” (REDD)-cselekvéseknek, -szabályoknak és –módoknak kifejezetten figyelembe kell venniük; úgy véli, hogy a GFCM-nek mindenekelőtt az őserdők védelmét kell biztosítania; hangsúlyozza, hogy az alacsony éghajlatváltozás-csökkentési potenciállal rendelkező ipari erdészet tevékenységeket, amelyek veszélyeztethetik a biológiai sokféleséget, nem jogosulhatnak a GFCM-en keresztüli támogatásra; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeni GFCM-eknek a döntésekhez kell kapcsolódniuk és hozzá kell járulniuk a biológiai sokféleségről szóló egyezmény célkitűzéseihez, valamint hogy a biológiai sokféleséget érő hatásokat az erdőirtásból és „Az erdőpusztulásból származó kibocsátás csökkentése” (REDD)-cselekvéseknek, -szabályoknak és –módoknak kifejezetten figyelembe kell venniük; úgy véli, hogy a GFCM-nek mindenekelőtt az őserdők védelmét kell biztosítania; hangsúlyozza, hogy az alacsony éghajlatváltozás-csökkentési potenciállal rendelkező ipari erdészet tevékenységeket, amelyek veszélyeztethetik a biológiai sokféleséget, nem jogosulhatnak a GFCM-en keresztüli támogatásra;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeni GFCM-eknek tiszteletben kell tartaniuk a bennszülött emberek és helyi közösségek jogait, köztük a kollektív tulajdonhoz és az autonóm bennszülött területekhez való jogukat, és minden szinten biztosítaniuk kell teljes és eredményes részvételüket és döntéshozói hatáskörüket, többek között a nemzeti REDD-tervek fejlesztésében és végrehajtásában, illetve a támogatás odaítélésében és elosztásában; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeni GFCM-eknek tiszteletben kell tartaniuk a bennszülött emberek és helyi közösségek jogait, köztük a kollektív tulajdonhoz és az autonóm bennszülött területekhez való jogukat, és minden szinten biztosítaniuk kell teljes és eredményes részvételüket és döntéshozói hatáskörüket, többek között a nemzeti REDD-tervek fejlesztésében és végrehajtásában, illetve a támogatás odaítélésében és elosztásában;

| 60. | felhívja az Európai Uniót, hogy ösztönözzön szigorú társadalmi és környezetvédelmi szabványokat a REDD tekintetében; felkéri az Európai Uniót, hogy támogassa azokat a REDD-mechanizmusokat, amelyek túlmutatnak a tiszta fejlesztési mechanizmusok jelenlegi projektjeinek megközelítésén – és amelyek az erdőirtás olyan eredendő okait kezelik, mint a helytelen kormányzás, a szegénység, a korrupció és a bűnüldözés hiánya – azáltal, hogy helyi, regionális és nemzeti szinten támogatja a politikai és intézményi reformot; |
| --- | --- |

60.

felhívja az Európai Uniót, hogy ösztönözzön szigorú társadalmi és környezetvédelmi szabványokat a REDD tekintetében; felkéri az Európai Uniót, hogy támogassa azokat a REDD-mechanizmusokat, amelyek túlmutatnak a tiszta fejlesztési mechanizmusok jelenlegi projektjeinek megközelítésén – és amelyek az erdőirtás olyan eredendő okait kezelik, mint a helytelen kormányzás, a szegénység, a korrupció és a bűnüldözés hiánya – azáltal, hogy helyi, regionális és nemzeti szinten támogatja a politikai és intézményi reformot;

| 61. | felkér arra, hogy az I. melléklet kibocsátás-csökkentési céljainak környezetvédelmi hatékonysága legyen az irányadó elv ahhoz, ahogyan az EU az erdőigazgatás és általában a LULUCF nemzetközi számviteli szabályait megközelíti; |
| --- | --- |

61.

felkér arra, hogy az I. melléklet kibocsátás-csökkentési céljainak környezetvédelmi hatékonysága legyen az irányadó elv ahhoz, ahogyan az EU az erdőigazgatás és általában a LULUCF nemzetközi számviteli szabályait megközelíti;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a különféle ágazatokban – beleértve a vízgazdálkodást, az ökoszisztémák megőrzését, a mezőgazdasági termelést, a talajfeltételeket, a földhasználat megváltoztatását, az egészségügyet, az élelmiszerbiztonságot és a katasztrófakockázatokat is – követett gyakorlatok az éghajlatváltozás előidézéséhez és súlyosbításához vezettek, ugyanakkor ezek az ágazatok is komoly következményeket szenvedtek el az éghajlatváltozás negatív hatásainak köszönhetően; úgy véli, hogy mind a két említett dimenziót bele kell foglalni a koppenhágai megállapodásba, célzott intézkedésekkel együtt, annak érdekében, hogy e szektorokban biztosítva legyen az éghajlatváltozással kapcsolatos káros hatások enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a különféle ágazatokban – beleértve a vízgazdálkodást, az ökoszisztémák megőrzését, a mezőgazdasági termelést, a talajfeltételeket, a földhasználat megváltoztatását, az egészségügyet, az élelmiszerbiztonságot és a katasztrófakockázatokat is – követett gyakorlatok az éghajlatváltozás előidézéséhez és súlyosbításához vezettek, ugyanakkor ezek az ágazatok is komoly következményeket szenvedtek el az éghajlatváltozás negatív hatásainak köszönhetően; úgy véli, hogy mind a két említett dimenziót bele kell foglalni a koppenhágai megállapodásba, célzott intézkedésekkel együtt, annak érdekében, hogy e szektorokban biztosítva legyen az éghajlatváltozással kapcsolatos káros hatások enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás;

Nemzetközi légi és tengeri közlekedés

| 63. | emlékeztet arra, hogy a légi közlekedésnek van számos szén-dioxidtól független hatása is, amelyek nagyjából megkettőzik a globális felmelegedést okozó potenciálját; felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy ezeket a hatásokat is figyelembe vegyék a koppenhágai megállapodásban; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy a légi közlekedésnek van számos szén-dioxidtól független hatása is, amelyek nagyjából megkettőzik a globális felmelegedést okozó potenciálját; felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy ezeket a hatásokat is figyelembe vegyék a koppenhágai megállapodásban;

| 64. | ragaszkodik ahhoz, hogy – a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) részvételével folyt tárgyalások kudarca fényében – a nemzetközi légi közlekedést és a tengeri szállítást egy, a UNFCCC keretében kötendő megállapodásba kell foglalni; |
| --- | --- |

64.

ragaszkodik ahhoz, hogy – a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) részvételével folyt tárgyalások kudarca fényében – a nemzetközi légi közlekedést és a tengeri szállítást egy, a UNFCCC keretében kötendő megállapodásba kell foglalni;

| 65. | sürgeti, hogy a légi közlekedési és a tengerészeti ágazatban kötött nemzetközi megállapodások az egyéb iparágakra vonatkozóakkal azonos kötelező erejű célokat határozzanak meg; sürgeti továbbá, hogy egy globális keretben e területre vonatkozó kibocsátási egységek legalább 50 %-át árverésen értékesítsék; |
| --- | --- |

65.

sürgeti, hogy a légi közlekedési és a tengerészeti ágazatban kötött nemzetközi megállapodások az egyéb iparágakra vonatkozóakkal azonos kötelező erejű célokat határozzanak meg; sürgeti továbbá, hogy egy globális keretben e területre vonatkozó kibocsátási egységek legalább 50 %-át árverésen értékesítsék;

A civil társadalom részvétele

| 66. | hangsúlyozza annak rendkívüli jelentőségét, hogy a helyi polgárok átfogó tájékoztatásban és konzultációban részesüljenek, és részt vegyenek a döntéshozatali eljárásokban, valamint különösen ösztönzi a városi központokat, régiókat és településeket, hogy kormányzati támogatással indítsák el saját tájékoztató kampányaikat, amelyeket konkrét csökkentési célkitűzésekhez lehet kapcsolni; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza annak rendkívüli jelentőségét, hogy a helyi polgárok átfogó tájékoztatásban és konzultációban részesüljenek, és részt vegyenek a döntéshozatali eljárásokban, valamint különösen ösztönzi a városi központokat, régiókat és településeket, hogy kormányzati támogatással indítsák el saját tájékoztató kampányaikat, amelyeket konkrét csökkentési célkitűzésekhez lehet kapcsolni;

| 67. | elismeri, hogy mivel 2030-ra az emberiség kétharmada városi központokban fog élni, a városoknak, a helyi és a regionális hatóságoknak kulcsszerepe van az éghajlattal kapcsolatos gyakorlati intézkedések végrehajtásában; üdvözli a világ polgármestereinek és helyi önkormányzatainak éghajlatvédelmi megállapodásában kifejezett elkötelezettséget, és felhívja az EU-t, hogy mozdítsa elő a városok, a helyi és a regionális hatóságok szerepvállalását a nemzeti éghajlat-változási stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában, beleértve a hatásmérséklő cselekvési terveket és az alkalmazkodási cselekvési programokat is; |
| --- | --- |

67.

elismeri, hogy mivel 2030-ra az emberiség kétharmada városi központokban fog élni, a városoknak, a helyi és a regionális hatóságoknak kulcsszerepe van az éghajlattal kapcsolatos gyakorlati intézkedések végrehajtásában; üdvözli a világ polgármestereinek és helyi önkormányzatainak éghajlatvédelmi megállapodásában kifejezett elkötelezettséget, és felhívja az EU-t, hogy mozdítsa elő a városok, a helyi és a regionális hatóságok szerepvállalását a nemzeti éghajlat-változási stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában, beleértve a hatásmérséklő cselekvési terveket és az alkalmazkodási cselekvési programokat is;

Európai parlamenti küldöttség

| 68. | úgy véli, hogy az EU delegáció fontos szerepet játszik ezeken az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament azon képviselői, akik a küldöttség tagjai, nem vehettek részt az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; elvárja, hogy az Európai Parlament résztvevői is jelen lehessenek az ilyen üléseken Koppenhágában, legalább megfigyelői státuszban, felszólalási joggal vagy anélkül; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy az EU delegáció fontos szerepet játszik ezeken az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokon, és ezért elfogadhatatlannak tartja, hogy az Európai Parlament azon képviselői, akik a küldöttség tagjai, nem vehettek részt az EU koordinációs ülésein a részes felek korábbi konferenciáján; elvárja, hogy az Európai Parlament résztvevői is jelen lehessenek az ilyen üléseken Koppenhágában, legalább megfigyelői státuszban, felszólalási joggal vagy anélkül;

*

* *

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezmény titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt valamennyi nem-EU szerződő félhez is jutassák el. |
| --- | --- |

69.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az ENSZ éghajlat-változási keretegyezmény titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt valamennyi nem-EU szerződő félhez is jutassák el.

---

(1)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

(2)  HL L 140., 2009.6.5., 136. o.

(3)  HL L 8., 2009.1.13., 3. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0042.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0121.

(6)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0491.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/12

---

2009. november 25., szerdaA szabadság, a biztonság és a jog érvényesülés térségére vonatkozó többéves program (2010-2014) (a stockholmi program)

P7_TA(2009)0090

Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása „A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában – a stockholmi program” című, Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett bizottsági közleményről

2010/C 285 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel a Lisszaboni Szerződésre, különösen annak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó rendelkezéseire és az alapvető jogok védelmének és az uniós polgárság megerősítésének abban biztosított új jogi keretére, az Európai Unióról szóló szerződésnek a Lisszaboni Szerződéssel módosított 2., 6. és 7. cikkére, az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a Lisszaboni Szerződéssel létrehozott, az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményhez való csatlakozásával kapcsolatos 8. jegyzőkönyvére, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájára, amely a Szerződésekkel megegyező jogi értéket képvisel,

tekintettel a Bizottság 2009. június 10-i„A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség a polgárok szolgálatában” című közleményére (COM(2009)0262), amely vázolja a Bizottságnak a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos prioritásait a 2010–2014-es időszakra vonatkozólag, továbbá a hágai program és cselekvési terv értékelésére (COM(2009)0263) és az ahhoz tartozó végrehajtási eredménytáblára (SEC(2009)0765), valamint a nemzeti parlamentek, a civil társadalom és az EU-ügynökségek és -szervek hozzájárulásaira,

tekintettel a Tanács elnökségének „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló nyílt és biztonságos Európa” című 2009. október 16-i dokumentumtervezetére, (14449/09),

tekintettel a Jogi Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Amszterdami Szerződés hatálybalépése óta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése; mivel nagyon fontos visszatérni a tamperei program eredeti szellemiségéhez, amely már a jog érvényesülését és az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelmét középpontba állítva büntető- és a polgári jogi szempontokat is felölelt; |
| --- | --- |

A.

mivel az Amszterdami Szerződés hatálybalépése óta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása az Európai Unió egyik alapvető célkitűzése; mivel nagyon fontos visszatérni a tamperei program eredeti szellemiségéhez, amely már a jog érvényesülését és az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelmét középpontba állítva büntető- és a polgári jogi szempontokat is felölelt;

| B. | mivel a globalizáció nemcsak a pénzügyi szektort, hanem egyre inkább a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget is érinti; mivel ez átfogóbb szemléletű politikai stratégiákat tesz szükségessé, valamint olyan intézkedéseket, amelyek a migráció és a menekültügy sürgető kérdéseivel foglalkoznak, továbbá a bel- és igazságügyi, a fejlesztési, a nemzetközi kereskedelmi és a szociális politikákban részt vevők közötti cserék és együttműködés elmélyítését kívánja meg, |
| --- | --- |

B.

mivel a globalizáció nemcsak a pénzügyi szektort, hanem egyre inkább a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget is érinti; mivel ez átfogóbb szemléletű politikai stratégiákat tesz szükségessé, valamint olyan intézkedéseket, amelyek a migráció és a menekültügy sürgető kérdéseivel foglalkoznak, továbbá a bel- és igazságügyi, a fejlesztési, a nemzetközi kereskedelmi és a szociális politikákban részt vevők közötti cserék és együttműködés elmélyítését kívánja meg,

| C. | mivel a parlamenti szavazással, illetve népszavazási eljárással nemrégiben jóváhagyott Lisszaboni Szerződés újrafogalmazza majd a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításával kapcsolatos projektek jogi alapjait, célkitűzéseit, eszközeit és döntéshozatali módszereit, |
| --- | --- |

C.

mivel a parlamenti szavazással, illetve népszavazási eljárással nemrégiben jóváhagyott Lisszaboni Szerződés újrafogalmazza majd a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításával kapcsolatos projektek jogi alapjait, célkitűzéseit, eszközeit és döntéshozatali módszereit,

| D. | mivel az első ízben a Lisszaboni Szerződés által a nemzeti parlamentekre ruházott jogok és intézményi szerep pozitív hatást fog gyakorolni különösen a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség működésére, mert biztosítani fogja a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

D.

mivel az első ízben a Lisszaboni Szerződés által a nemzeti parlamentekre ruházott jogok és intézményi szerep pozitív hatást fog gyakorolni különösen a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség működésére, mert biztosítani fogja a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartását,

| E. | mivel immár nem elégségesek a nemzeti megoldások a bel- és igazságügy számos területén, és ezért európai válaszokat kell adni a migráció, a biztonság és a technológia nemzetközi kihívásaira, beleértve az információs és kommunikációs technológiát, |
| --- | --- |

E.

mivel immár nem elégségesek a nemzeti megoldások a bel- és igazságügy számos területén, és ezért európai válaszokat kell adni a migráció, a biztonság és a technológia nemzetközi kihívásaira, beleértve az információs és kommunikációs technológiát,

| F. | mivel a belső határellenőrzés megszüntetése az európai integráció egyik legfontosabb eredménye, |
| --- | --- |

F.

mivel a belső határellenőrzés megszüntetése az európai integráció egyik legfontosabb eredménye,

| G. | mivel a polgárokat uniós szinten közvetlenül képviselik az Európai Parlamentben, a tagállamokat pedig a Tanácsban kormányaik képviselik, amelyeket a nemzeti parlamentjeik demokratikusan felelősségre vonhatnak; mivel következésképpen az Európai Unió szükséges parlamentarizálásának egyrészt azon kell alapulnia, hogy bővüljenek az Európai Parlament jogkörei az uniós döntéshozatal tekintetében, másrészt azon, hogy erősödjön a nemzeti parlamentek ellenőrzése saját kormányuk felett, |
| --- | --- |

G.

mivel a polgárokat uniós szinten közvetlenül képviselik az Európai Parlamentben, a tagállamokat pedig a Tanácsban kormányaik képviselik, amelyeket a nemzeti parlamentjeik demokratikusan felelősségre vonhatnak; mivel következésképpen az Európai Unió szükséges parlamentarizálásának egyrészt azon kell alapulnia, hogy bővüljenek az Európai Parlament jogkörei az uniós döntéshozatal tekintetében, másrészt azon, hogy erősödjön a nemzeti parlamentek ellenőrzése saját kormányuk felett,

| H. | mivel a közös intézkedéseket a Közösség hatáskörére kell korlátozni, és mivel csak akkor kell európai megközelítést elfogadni, ha az a nemzeti fellépéseknél sikeresebbnek ígérkezik, |
| --- | --- |

H.

mivel a közös intézkedéseket a Közösség hatáskörére kell korlátozni, és mivel csak akkor kell európai megközelítést elfogadni, ha az a nemzeti fellépéseknél sikeresebbnek ígérkezik,

| I. | mivel meg kell őrizni az uniós polgárok jogait, és a védelemhez – különösen az adatvédelemhez – fűződő jogukat, és mivel fenn kell tartani a közös bel- és igazságügyi politika feletti parlamenti ellenőrzést, |
| --- | --- |

I.

mivel meg kell őrizni az uniós polgárok jogait, és a védelemhez – különösen az adatvédelemhez – fűződő jogukat, és mivel fenn kell tartani a közös bel- és igazságügyi politika feletti parlamenti ellenőrzést,

| J. | mivel a jogalkotási eljárás átláthatósága elsődleges fontosságú, és mivel a nemzeti parlamentek és a polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy nyomon követhessék és ellenőrizhessék a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításával kapcsolatos politikák meghatározását és végrehajtását, |
| --- | --- |

J.

mivel a jogalkotási eljárás átláthatósága elsődleges fontosságú, és mivel a nemzeti parlamentek és a polgárok számára lehetővé kell tenni, hogy nyomon követhessék és ellenőrizhessék a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakításával kapcsolatos politikák meghatározását és végrehajtását,

| K. | mivel az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő, a Lisszaboni Szerződésben előírt csatlakozása nem érinti majd az alapvető jogoknak az Alapjogi Chartán és az Európai Bíróság joggyakorlatán alapuló védelmét az Unióban, és a további védelem fontos elemét alkotja majd, szem előtt tartva, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európai Bíróság hatásköreit egyértelműen el kell különíteni egymástól, |
| --- | --- |

K.

mivel az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő, a Lisszaboni Szerződésben előírt csatlakozása nem érinti majd az alapvető jogoknak az Alapjogi Chartán és az Európai Bíróság joggyakorlatán alapuló védelmét az Unióban, és a további védelem fontos elemét alkotja majd, szem előtt tartva, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága és az Európai Bíróság hatásköreit egyértelműen el kell különíteni egymástól,

| L. | mivel a szervezett bűnözés, a csalás és a korrupció elleni erőteljes és jól időzített küzdelem, valamint az EU pénzügyi érdekeinek védelme érdekében fontos a rendőrségi és igazságügyi együttműködés megerősítése, az Europol és az Eurojust minél módszeresebb bevonása a nyomozásokba, az Európai Ügyészség hivatalának létrehozása és minél hathatósabb és mérhetőbb eredmények elérése, és mivel az EU polgárai azt akarják, hogy az EU vállaljon kiemelt szerepet a korrupció elleni küzdelemben, |
| --- | --- |

L.

mivel a szervezett bűnözés, a csalás és a korrupció elleni erőteljes és jól időzített küzdelem, valamint az EU pénzügyi érdekeinek védelme érdekében fontos a rendőrségi és igazságügyi együttműködés megerősítése, az Europol és az Eurojust minél módszeresebb bevonása a nyomozásokba, az Európai Ügyészség hivatalának létrehozása és minél hathatósabb és mérhetőbb eredmények elérése, és mivel az EU polgárai azt akarják, hogy az EU vállaljon kiemelt szerepet a korrupció elleni küzdelemben,

| M. | mivel a polgári igazságszolgáltatás terén az elkövetkező öt év prioritásainak tükrözniük kell az egyes polgárok és vállalkozások által megfogalmazott elvárásokat, |
| --- | --- |

M.

mivel a polgári igazságszolgáltatás terén az elkövetkező öt év prioritásainak tükrözniük kell az egyes polgárok és vállalkozások által megfogalmazott elvárásokat,

| N. | mivel a kölcsönös elismerés, mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség sarokköve más országok jogrendszerei tekintetében kölcsönös bizalmat feltételez, és mivel ezek az értékek csak egymás kölcsönös megismerése és megértése és ezáltal egy európai igazságügyi kultúra létrehozása révén biztosíthatók, |
| --- | --- |

N.

mivel a kölcsönös elismerés, mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség sarokköve más országok jogrendszerei tekintetében kölcsönös bizalmat feltételez, és mivel ezek az értékek csak egymás kölcsönös megismerése és megértése és ezáltal egy európai igazságügyi kultúra létrehozása révén biztosíthatók,

| O. | mivel az európai igazságszolgáltatási térségnek a gyakorló jogászok, a bíróságok és az ügyészek körében kialakult európai igazságügyi kultúrára kell épülnie, amely nemcsak az uniós jogon alapul, hanem a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek kölcsönös ismeretén és megértésén, valamint az egyetemi tantervek gyökeres átalakításán, csereprogramokon, tanulmányi látogatásokon és közös képzéseken is, az európai igazságügyi képzési hálózat és az Európai Jogi Akadémia aktív támogatásával, |
| --- | --- |

O.

mivel az európai igazságszolgáltatási térségnek a gyakorló jogászok, a bíróságok és az ügyészek körében kialakult európai igazságügyi kultúrára kell épülnie, amely nemcsak az uniós jogon alapul, hanem a nemzeti igazságszolgáltatási rendszerek kölcsönös ismeretén és megértésén, valamint az egyetemi tantervek gyökeres átalakításán, csereprogramokon, tanulmányi látogatásokon és közös képzéseken is, az európai igazságügyi képzési hálózat és az Európai Jogi Akadémia aktív támogatásával,

| P. | mivel a kölcsönös bizalom függ a különböző nemzeti rendszerek nemzeti és európai szintű, a hatékonyság és az eredmények tekintetében történő folyamatos ellenőrzésétől is; mivel ennek kapcsán utalni kell az Európai Bizottság által az Európai Tanácsnál az igazságszolgáltatás hatékonysága érdekében végzett felbecsülhetetlen munkára, |
| --- | --- |

P.

mivel a kölcsönös bizalom függ a különböző nemzeti rendszerek nemzeti és európai szintű, a hatékonyság és az eredmények tekintetében történő folyamatos ellenőrzésétől is; mivel ennek kapcsán utalni kell az Európai Bizottság által az Európai Tanácsnál az igazságszolgáltatás hatékonysága érdekében végzett felbecsülhetetlen munkára,

| Q. | mivel az igazságszolgáltatási rendszer különféle területein működő európai hálózatoknak (az európai igazságügyi képzési hálózatnak, a bírói tanácsok európai hálózatának, az Európai Unió legfelsőbb bírósági elnöki hálózatának, az európai legfőbb ügyészek Eurojustice hálózatának, a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatnak és a gyakorló jogászok hálózatainak) aktívan részt kell venniük az európai igazságügyi kultúra további megvalósításában, tekintettel az Európai Jogi Akadémia létrehozásáról szóló, 1991. szeptember 10-i állásfoglalására (1), az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat létrehozására irányuló tanácsi határozat elfogadásáról szóló 2002. szeptember 24-i álláspontjára (2), a nemzeti bírák európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről szóló 2008. július 9-i állásfoglalására (3), valamint a Tanácshoz intézett, az európai uniós büntetőjogi térség kialakítására vonatkozó 2009. május 7-i ajánlására (4), |
| --- | --- |

Q.

mivel az igazságszolgáltatási rendszer különféle területein működő európai hálózatoknak (az európai igazságügyi képzési hálózatnak, a bírói tanácsok európai hálózatának, az Európai Unió legfelsőbb bírósági elnöki hálózatának, az európai legfőbb ügyészek Eurojustice hálózatának, a polgári és kereskedelmi ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózatnak és a gyakorló jogászok hálózatainak) aktívan részt kell venniük az európai igazságügyi kultúra további megvalósításában, tekintettel az Európai Jogi Akadémia létrehozásáról szóló, 1991. szeptember 10-i állásfoglalására (1), az Európai Igazságügyi Képzési Hálózat létrehozására irányuló tanácsi határozat elfogadásáról szóló 2002. szeptember 24-i álláspontjára (2), a nemzeti bírák európai igazságügyi rendszerben betöltött szerepéről szóló 2008. július 9-i állásfoglalására (3), valamint a Tanácshoz intézett, az európai uniós büntetőjogi térség kialakítására vonatkozó 2009. május 7-i ajánlására (4),

| R. | mivel az utóbbi években jelentősen megnövekedett a számítógépes bűnözés, és ez igazságügyi szempontból összetettebb kihívásokat eredményezett, valamint jelentős terhet jelent a bíróságok kapacitásaira nézve; mivel e fejlemények miatt meg kell vizsgálni egy számítógépes bűnözéssel kapcsolatos ügyekre szakosított, európai számítógépes bűnügyekkel foglalkozó bíróság létrehozását, |
| --- | --- |

R.

mivel az utóbbi években jelentősen megnövekedett a számítógépes bűnözés, és ez igazságügyi szempontból összetettebb kihívásokat eredményezett, valamint jelentős terhet jelent a bíróságok kapacitásaira nézve; mivel e fejlemények miatt meg kell vizsgálni egy számítógépes bűnözéssel kapcsolatos ügyekre szakosított, európai számítógépes bűnügyekkel foglalkozó bíróság létrehozását,

A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség a Lisszaboni Szerződésben

| 1. | megjegyzi, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó új többéves programot valószínűleg a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új jogi keretben fogadják el és hajtják végre, ezért annak tartalmaznia kell minden újítást, amelynek értelmében:






  — | a schengeni együttműködést, amely magába foglalja a személyek EU-n belüli szabad mozgását, mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség központi elemét, megerősítik, és a schengeni térséget tovább bővítik; |
| --- | --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó új többéves programot valószínűleg a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új jogi keretben fogadják el és hajtják végre, ezért annak tartalmaznia kell minden újítást, amelynek értelmében:

—

a schengeni együttműködést, amely magába foglalja a személyek EU-n belüli szabad mozgását, mint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség központi elemét, megerősítik, és a schengeni térséget tovább bővítik;

| — | a minden embert megillető alapvető jogok védelme és előmozdítása, valamint a jogok, az igazság, a szolidaritás és a sokszínűség Európájának építése az európai politikák oszthatatlan központi értékeit képviselik; az európai napirenden kiemelkedő helyet foglalnak el, és az uniós intézményeket felhívják, hogy tartsák tiszteletben a minden embert megillető egyenlő jogok elvét; |
| --- | --- |

—

a minden embert megillető alapvető jogok védelme és előmozdítása, valamint a jogok, az igazság, a szolidaritás és a sokszínűség Európájának építése az európai politikák oszthatatlan központi értékeit képviselik; az európai napirenden kiemelkedő helyet foglalnak el, és az uniós intézményeket felhívják, hogy tartsák tiszteletben a minden embert megillető egyenlő jogok elvét;

| — | a döntéshozatali eljárásokat a rendes jogalkotás eljárás használata segítségével megerősítik, és ezen eljárások kivétel nélkül a Bíróság igazságügyi felügyelete alá fognak tartozni; |
| --- | --- |

—

a döntéshozatali eljárásokat a rendes jogalkotás eljárás használata segítségével megerősítik, és ezen eljárások kivétel nélkül a Bíróság igazságügyi felügyelete alá fognak tartozni;

| — | a szubszidiaritás és az arányosság elvének szigorú tiszteletben tartását további biztosítékok garantálják majd azzal, hogy bizonyos számú nemzeti parlament közösen „figyelmeztető eljárást” indíthat, valamint hogy akár egyetlen tagállam is „meghúzhatja majd a vészféket”, ha úgy ítéli meg, hogy egy, a büntetőjogi igazságügyi együttműködés terén létrehozandó jogi eszköz tervezete belső rendjének alapvető elemeit érinti; a „vészfék meghúzása” szokásos esetben a politikáikat integrálni szándékozó államok központi csoportja között az együttműködés elmélyítéséhez fog vezetni; |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás és az arányosság elvének szigorú tiszteletben tartását további biztosítékok garantálják majd azzal, hogy bizonyos számú nemzeti parlament közösen „figyelmeztető eljárást” indíthat, valamint hogy akár egyetlen tagállam is „meghúzhatja majd a vészféket”, ha úgy ítéli meg, hogy egy, a büntetőjogi igazságügyi együttműködés terén létrehozandó jogi eszköz tervezete belső rendjének alapvető elemeit érinti; a „vészfék meghúzása” szokásos esetben a politikáikat integrálni szándékozó államok központi csoportja között az együttműködés elmélyítéséhez fog vezetni;

| 2. | úgy véli, hogy az EU fellépése hitelesebbé válik, mivel az egy új, illetve átalakított jogi kereten fog alapulni, beleértve – a nemzeti kisebbségek jogait is magában foglaló – alapvető jogok védelmére irányuló új rendelkezéseket, a – különösen a férfiak és nők közötti – egyenlőtlenség (az EUMSz 8. cikke) és a megkülönböztetés (az EUMSz 10. cikke) minden formájának megelőzésére irányuló új rendelkezéseket, az EU minden intézményében, testületében, hivatalában és ügynökségében az átláthatóságot elősegítő intézkedéseket (az EUMSz 15. cikke), a személyes adatok köz- és magánintézmények általi visszaélésekkel szembeni védelméről szóló rendelkezéseket (az EUMSz 16. cikke), a konzuli és diplomáciai védelemről szóló rendelkezéseket (az EUMSz 23. cikke), a menekültügy és a bevándorlás területén megvalósuló közös politikákról szóló rendelkezéseket (az EUMSz 77. és az azt követő cikkei), a harmadik országok állampolgárainak integrációját elősegítő intézkedéseket (az EUMSz 79. cikkének (4) bekezdése), és a felelősségteljes kormányzás javítására irányuló rendelkezéseket (az EUMSz 298. cikke); |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az EU fellépése hitelesebbé válik, mivel az egy új, illetve átalakított jogi kereten fog alapulni, beleértve – a nemzeti kisebbségek jogait is magában foglaló – alapvető jogok védelmére irányuló új rendelkezéseket, a – különösen a férfiak és nők közötti – egyenlőtlenség (az EUMSz 8. cikke) és a megkülönböztetés (az EUMSz 10. cikke) minden formájának megelőzésére irányuló új rendelkezéseket, az EU minden intézményében, testületében, hivatalában és ügynökségében az átláthatóságot elősegítő intézkedéseket (az EUMSz 15. cikke), a személyes adatok köz- és magánintézmények általi visszaélésekkel szembeni védelméről szóló rendelkezéseket (az EUMSz 16. cikke), a konzuli és diplomáciai védelemről szóló rendelkezéseket (az EUMSz 23. cikke), a menekültügy és a bevándorlás területén megvalósuló közös politikákról szóló rendelkezéseket (az EUMSz 77. és az azt követő cikkei), a harmadik országok állampolgárainak integrációját elősegítő intézkedéseket (az EUMSz 79. cikkének (4) bekezdése), és a felelősségteljes kormányzás javítására irányuló rendelkezéseket (az EUMSz 298. cikke);

| 3. | hangsúlyozza az Európai Bíróság hatáskörei korlátozás nélküli kiterjesztésének fontosságát annak érdekében, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos valamennyi kérdésben előzetes döntések születhessenek, valamint hogy a Bizottság jogsértési eljárásokat indíthasson (5); |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az Európai Bíróság hatáskörei korlátozás nélküli kiterjesztésének fontosságát annak érdekében, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos valamennyi kérdésben előzetes döntések születhessenek, valamint hogy a Bizottság jogsértési eljárásokat indíthasson (5);

| 4. | rámutat arra, hogy a nemzeti kívülmaradási záradékok bonyolultabbá és kevésbé átláthatóvá teszik a polgárok és a vállalkozások számára az igazságszolgáltatás igénybevételét Európa szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségén belül, ezért ennek megfelelően, a tisztességesség, a koherencia és az egyszerűség érdekében azokat lehetőség szerint el kell kerülni; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a nemzeti kívülmaradási záradékok bonyolultabbá és kevésbé átláthatóvá teszik a polgárok és a vállalkozások számára az igazságszolgáltatás igénybevételét Európa szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségén belül, ezért ennek megfelelően, a tisztességesség, a koherencia és az egyszerűség érdekében azokat lehetőség szerint el kell kerülni;

| 5. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében az együttdöntési eljárás általános jogalkotási eljárássá válik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség területén, ahol eddig azt nem alkalmazták, ezáltal biztosítva, hogy az európai bel- és igazságügyi politika különféle aspektusai, és az ennek érdekében tett intézkedések parlamenti felügyelet alá kerüljenek; úgy véli, hogy az Európai Parlament bevonása a nemzetközi megállapodások ratifikálásába csak szükséges kiegészítése a belső szinten ráruházott feladat- és hatásköröknek a jelenlegi harmadik pillér alá tartozó területeken; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében az együttdöntési eljárás általános jogalkotási eljárássá válik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség területén, ahol eddig azt nem alkalmazták, ezáltal biztosítva, hogy az európai bel- és igazságügyi politika különféle aspektusai, és az ennek érdekében tett intézkedések parlamenti felügyelet alá kerüljenek; úgy véli, hogy az Európai Parlament bevonása a nemzetközi megállapodások ratifikálásába csak szükséges kiegészítése a belső szinten ráruházott feladat- és hatásköröknek a jelenlegi harmadik pillér alá tartozó területeken;

| 6. | úgy véli, hogy a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és az Unió közötti szolidaritás elve sajátos jelentést kap a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, és hogy annak aktív, kötelező szolidaritássá kell válnia, különösen a határellenőrzés, a bevándorlás, a polgári védelem és a szolidaritási záradék kérdésében; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és az Unió közötti szolidaritás elve sajátos jelentést kap a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségben, és hogy annak aktív, kötelező szolidaritássá kell válnia, különösen a határellenőrzés, a bevándorlás, a polgári védelem és a szolidaritási záradék kérdésében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az EU alapköve a szabadság elve; rámutat, hogy a fenti szabadság támogatása érdekében a biztonságra a jogállamisággal és az alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségekkel összhangban kell törekedni; megállapítja, hogy a biztonság és a szabadság közötti egyensúlyra ebből a szempontból kell tekinteni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az EU alapköve a szabadság elve; rámutat, hogy a fenti szabadság támogatása érdekében a biztonságra a jogállamisággal és az alapvető jogokra vonatkozó kötelezettségekkel összhangban kell törekedni; megállapítja, hogy a biztonság és a szabadság közötti egyensúlyra ebből a szempontból kell tekinteni;

Összefüggőbb, átláthatóbb és demokratikusabb többéves program

| 8. | úgy véli, hogy a stockholmi programnak különösen:






  — | foglalkoznia kell a migráció és a szolidaritás problémájával; |
| --- | --- | --- |

8.

úgy véli, hogy a stockholmi programnak különösen:

—

foglalkoznia kell a migráció és a szolidaritás problémájával;

| — | megfelelőbb egyensúlyt kell teremtenie a polgárok biztonsága (például a külső határok védelme, a határokon átnyúló bűnüldözés) és egyéni jogaik védelme között; |
| --- | --- |

—

megfelelőbb egyensúlyt kell teremtenie a polgárok biztonsága (például a külső határok védelme, a határokon átnyúló bűnüldözés) és egyéni jogaik védelme között;

| — | a polgárok számára tisztességes hozzáférést kell biztosítania az igazságszolgáltatáshoz; illetve |
| --- | --- |

—

a polgárok számára tisztességes hozzáférést kell biztosítania az igazságszolgáltatáshoz; illetve

| — | meg kell oldania azokat a gyakorlati problémákat, amelyekkel a polgárok az Európai Unióban az eltérő jogrendek miatt szembesülnek; |
| --- | --- |

—

meg kell oldania azokat a gyakorlati problémákat, amelyekkel a polgárok az Európai Unióban az eltérő jogrendek miatt szembesülnek;

| 9. | úgy véli, hogy e program végrehajtása során az egyik elsődleges célkitűzésként annak a lojális együttműködés szellemében történő biztosítását kellene kitűzni, hogy a polgárok alapvető jogaik azonos szintű védelmét élvezhessék, függetlenül attól, hogy hol vannak és hogy az Unió, beleértve az ügynökségeket és más szerveket, vagy valamely tagállam által gyakorolt közhatalommal kerülnek-e szembe, és hogy senki se kerüljön hátrányos helyzetbe akkor, ha él a tagállamok közös emberi jogi hagyományaival és a jogállamiság elvével összhangban az Unió polgárait megillető jogokkal; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy e program végrehajtása során az egyik elsődleges célkitűzésként annak a lojális együttműködés szellemében történő biztosítását kellene kitűzni, hogy a polgárok alapvető jogaik azonos szintű védelmét élvezhessék, függetlenül attól, hogy hol vannak és hogy az Unió, beleértve az ügynökségeket és más szerveket, vagy valamely tagállam által gyakorolt közhatalommal kerülnek-e szembe, és hogy senki se kerüljön hátrányos helyzetbe akkor, ha él a tagállamok közös emberi jogi hagyományaival és a jogállamiság elvével összhangban az Unió polgárait megillető jogokkal;

Parlamentek közötti együttműködés

| 10. | rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződésben létrehozott új jogi és intézményi keretben a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban csak az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a civil társadalom megfelelő bevonásával lehet további fellépéseket kidolgozni, egy nyitott és folyamatos vita kialakulása érdekében; |
| --- | --- |

10.

rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződésben létrehozott új jogi és intézményi keretben a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban csak az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek és a civil társadalom megfelelő bevonásával lehet további fellépéseket kidolgozni, egy nyitott és folyamatos vita kialakulása érdekében;

| 11. | felszólít, hogy a jogalkotási folyamatokat uniós és nemzeti szinten egyaránt tegyék átláthatóbbá, és üdvözli a rendes jogalkotási eljárás használatát, amely lehetővé fogja tenni a döntéshozatali folyamat során a dokumentumokhoz és az információkhoz való hozzáférés jogának legteljesebb körű alkalmazását, különösen azokban az esetekben, ahol a jogalkotási javaslat érintheti az egyének és a polgárok jogait függetlenül attól, hogy a kezdeményezést a Bizottság, vagy a tagállamok egy csoportja nyújtotta-e be; |
| --- | --- |

11.

felszólít, hogy a jogalkotási folyamatokat uniós és nemzeti szinten egyaránt tegyék átláthatóbbá, és üdvözli a rendes jogalkotási eljárás használatát, amely lehetővé fogja tenni a döntéshozatali folyamat során a dokumentumokhoz és az információkhoz való hozzáférés jogának legteljesebb körű alkalmazását, különösen azokban az esetekben, ahol a jogalkotási javaslat érintheti az egyének és a polgárok jogait függetlenül attól, hogy a kezdeményezést a Bizottság, vagy a tagállamok egy csoportja nyújtotta-e be;

| 12. | kijelenti – a nemzetközi szintű átlátható jogalkotás érdekében, amelynek terén a Bizottság közösségi hatáskört, míg a Parlament pusztán hozzájárulási jogot kapott, amit különösen a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos fejlemények bizonyítanak – hogy elkötelezte magát a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos fejlemények szoros nyomon követése mellett; vállalja a Parlamenti Fórum létrehozásának támogatását, amely nyitva áll az érdekelt EP-képviselők és nemzeti parlamenti képviselők előtt, és amelynek célja, hogy eszközt biztosítson a parlamenti képviselőknek a konferencia fejleményeivel, munkájával és eredményeivel kapcsolatos tájékoztatása számára, és lehetővé tegye, hogy a különböző témákat nyilvános fórumon vitathassák meg; |
| --- | --- |

12.

kijelenti – a nemzetközi szintű átlátható jogalkotás érdekében, amelynek terén a Bizottság közösségi hatáskört, míg a Parlament pusztán hozzájárulási jogot kapott, amit különösen a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos fejlemények bizonyítanak – hogy elkötelezte magát a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával kapcsolatos fejlemények szoros nyomon követése mellett; vállalja a Parlamenti Fórum létrehozásának támogatását, amely nyitva áll az érdekelt EP-képviselők és nemzeti parlamenti képviselők előtt, és amelynek célja, hogy eszközt biztosítson a parlamenti képviselőknek a konferencia fejleményeivel, munkájával és eredményeivel kapcsolatos tájékoztatása számára, és lehetővé tegye, hogy a különböző témákat nyilvános fórumon vitathassák meg;

| 13. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés létrehozta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos politikák értékelésének keretét, és kéri, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szoros bevonásával hozzanak létre konkrét nyomon követési és értékelési rendszert – különösen az igazságszolgáltatás területén –, amely a hatályos jogi eszközök, az igazságügyi igazgatás és az alapvető jogok védelmének minőségére, hatékonyságára és méltányosságára összpontosít; ezért:






  — | megállapítja, hogy jelenleg számos értékelési rendszer létezik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban, és hogy ezeket egységes és következetes keretbe kell foglalni, amely az előzetes értékeléstől a jogszabályok végrehajtásának értékeléséig minden szempontra kiterjed, |
| --- | --- | --- |

13.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés létrehozta a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos politikák értékelésének keretét, és kéri, hogy az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek szoros bevonásával hozzanak létre konkrét nyomon követési és értékelési rendszert – különösen az igazságszolgáltatás területén –, amely a hatályos jogi eszközök, az igazságügyi igazgatás és az alapvető jogok védelmének minőségére, hatékonyságára és méltányosságára összpontosít; ezért:

—

megállapítja, hogy jelenleg számos értékelési rendszer létezik a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatban, és hogy ezeket egységes és következetes keretbe kell foglalni, amely az előzetes értékeléstől a jogszabályok végrehajtásának értékeléséig minden szempontra kiterjed,

| — | úgy ítéli meg, hogy a különböző uniós szervek által végzett értékeléseket jobban kell koordinálni, |
| --- | --- |

—

úgy ítéli meg, hogy a különböző uniós szervek által végzett értékeléseket jobban kell koordinálni,

| — | olyan értékelési rendszer létrehozását szorgalmazza, amely a Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek hozzáférést biztosít a belső biztonsági bizottság politikáihoz (EUMSz. 70. cikk) és tevékenységeihez (EUMSz. 71. cikk), valamint az EUROPOL (EUMSz. 88. cikk), az Eurojust (EUMSz. 85. cikk), az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek (FRONTEX), az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (EASO) és a schengeni rendszer politikáihoz és tevékenységeihez kapcsolódó információkhoz; ebben az összefüggésben úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek jogot kell biztosítani arra, hogy kötelező erejű véleményt nyilvánítson az ügynökségek igazgatóinak kinevezéséről (mivel a Parlament egyúttal költségvetési hatóság is); |
| --- | --- |

—

olyan értékelési rendszer létrehozását szorgalmazza, amely a Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek hozzáférést biztosít a belső biztonsági bizottság politikáihoz (EUMSz. 70. cikk) és tevékenységeihez (EUMSz. 71. cikk), valamint az EUROPOL (EUMSz. 88. cikk), az Eurojust (EUMSz. 85. cikk), az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökségnek (FRONTEX), az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal (EASO) és a schengeni rendszer politikáihoz és tevékenységeihez kapcsolódó információkhoz; ebben az összefüggésben úgy ítéli meg, hogy a Parlamentnek jogot kell biztosítani arra, hogy kötelező erejű véleményt nyilvánítson az ügynökségek igazgatóinak kinevezéséről (mivel a Parlament egyúttal költségvetési hatóság is);

| — | ezenkívül úgy ítéli meg, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében a Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés keretbe foglalása érdekében érdemes lenne a politikai képviselők állandó fórumát (parlamentenként két tag + két helyettes) létrehozni, amely évente kétszer ülésezne egy közös munkaterületen, ahol valamennyi, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó információt (köztük a bizalmas jellegűeket is) valós időben lehetne megosztani; továbbá úgy ítéli meg, hogy a nemzeti parlamentek képviselői számára lehetővé kell tenni, hogy jelen legyenek a Parlament bizottsági ülésein, valamint a Parlament által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődéséről folytatott éves vitán; |
| --- | --- |

—

ezenkívül úgy ítéli meg, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében a Parlament és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés keretbe foglalása érdekében érdemes lenne a politikai képviselők állandó fórumát (parlamentenként két tag + két helyettes) létrehozni, amely évente kétszer ülésezne egy közös munkaterületen, ahol valamennyi, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó információt (köztük a bizalmas jellegűeket is) valós időben lehetne megosztani; továbbá úgy ítéli meg, hogy a nemzeti parlamentek képviselői számára lehetővé kell tenni, hogy jelen legyenek a Parlament bizottsági ülésein, valamint a Parlament által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fejlődéséről folytatott éves vitán;

| 14. | úgy véli, hogy elsőbbséget kell adni az európai szinten elfogadott szabályok és politikák, illetve azok nemzeti szintű végrehajtása között tátongó szakadék csökkentésének; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy elsőbbséget kell adni az európai szinten elfogadott szabályok és politikák, illetve azok nemzeti szintű végrehajtása között tátongó szakadék csökkentésének;

| 15. | szorgalmazza, hogy rendszeresen értékeljék a többéves program keretében elért eredményeket, és hogy erről az értékelésről évente folytassanak vitát az Európai Parlamentben, amely vitába be kell vonni a civil társadalmat, és amely vitának az alapvető jogok védelmére kell összpontosítania az EU-ban, és amelynek a Tanács, a Bizottság, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége jelentésein, valamint független szakértők értékelésein és tanulmányain, a civil társadalmi szervezetek véleményén és a Parlament állásfoglalásain kell alapulnia; |
| --- | --- |

15.

szorgalmazza, hogy rendszeresen értékeljék a többéves program keretében elért eredményeket, és hogy erről az értékelésről évente folytassanak vitát az Európai Parlamentben, amely vitába be kell vonni a civil társadalmat, és amely vitának az alapvető jogok védelmére kell összpontosítania az EU-ban, és amelynek a Tanács, a Bizottság, az európai adatvédelmi biztos és az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége jelentésein, valamint független szakértők értékelésein és tanulmányain, a civil társadalmi szervezetek véleményén és a Parlament állásfoglalásain kell alapulnia;

A jogok Európája

| 16. | úgy véli, hogy az alapvető jogok védelme és előmozdítása az európai demokrácia alapját képezi és előfeltétele a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítésének; ezért határozott meggyőződése, hogy a Tanács és a Bizottság feladata, hogy aktívan intézkedéseket terjesszen elő az alapvető jogok előmozdítására; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az alapvető jogok védelme és előmozdítása az európai demokrácia alapját képezi és előfeltétele a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megerősítésének; ezért határozott meggyőződése, hogy a Tanács és a Bizottság feladata, hogy aktívan intézkedéseket terjesszen elő az alapvető jogok előmozdítására;

| 17. | emlékeztet továbbá arra, hogy az Unió csatlakozik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez, és ebből következően azonnali tárgyalásokat kell kezdeni az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozásáról; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet továbbá arra, hogy az Unió csatlakozik az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez, és ebből következően azonnali tárgyalásokat kell kezdeni az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez való csatlakozásáról;

| 18. | kéri, hogy a Bizottság az intézményközi megállapodást a Lisszaboni Szerződés szellemében, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, az Emberi Jogok Európai Bírósága és az uniós intézmények közötti kapcsolatból eredő következményeknek megfelelően fejlessze tovább; |
| --- | --- |

18.

kéri, hogy a Bizottság az intézményközi megállapodást a Lisszaboni Szerződés szellemében, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény, az Emberi Jogok Európai Bírósága és az uniós intézmények közötti kapcsolatból eredő következményeknek megfelelően fejlessze tovább;

| 19. | egyértelmű és átfogó javaslatot kér a vádlottaknak biztosítandó jogokra vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy tisztességes tárgyaláson vehessenek részt, és elutasítja a jelenleg elfogadott növekményes megközelítést; |
| --- | --- |

19.

egyértelmű és átfogó javaslatot kér a vádlottaknak biztosítandó jogokra vonatkozóan annak biztosítása érdekében, hogy tisztességes tárgyaláson vehessenek részt, és elutasítja a jelenleg elfogadott növekményes megközelítést;

| 20. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés révén az Európai Unió Alapjogi Chartája a szerződésekkel egyenlő módon kötelező erejűvé válik, és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében hozott valamennyi intézkedésre vonatkozólag alkalmazandó lesz, tiszteletben tartását pedig az Európai Bíróság ellenőrzi majd; helyteleníti azonban, hogy bevezetésre került a Charta hatókörét két tagállam nemzeti jogszabályai tekintetében korlátozó záradék, és ismét hangot ad abbéli aggodalmának, hogy ez egyenlőtlenséget eredményezhet az emberek között; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződés révén az Európai Unió Alapjogi Chartája a szerződésekkel egyenlő módon kötelező erejűvé válik, és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében hozott valamennyi intézkedésre vonatkozólag alkalmazandó lesz, tiszteletben tartását pedig az Európai Bíróság ellenőrzi majd; helyteleníti azonban, hogy bevezetésre került a Charta hatókörét két tagállam nemzeti jogszabályai tekintetében korlátozó záradék, és ismét hangot ad abbéli aggodalmának, hogy ez egyenlőtlenséget eredményezhet az emberek között;

| 21. | felhív a szabadság és a jog érvényesülése területén már létező intézkedések szükségességének, arányosságának és hatékonyságának alapos és pártatlan felülvizsgálatára, beleértve az EU értékeinek és elveinek, valamint a polgárok alapvető jogainak védelmére és előmozdítására gyakorolt hatásukat; szorgalmazza, hogy minden új politikához, jogalkotási javaslathoz és programhoz készüljön hatástanulmány az alapvető jogok és az EU értékei tiszteletben tartásának tekintetében, amely hatástanulmány egyértelműen tartalmazza, hogy mely alapvető jogokat érinthetik, és milyen intézkedéseket terveznek azok védelmére az arányosság és a szükségesség elveivel összhangban; úgy ítéli meg, hogy az Alapjogi Ügynökséggel konzultálni kell az alapvető jogokat és az emberi jogokat érintő jogalkotási javaslatok politikai életciklusa alatt, és kéri a Bizottságot, hogy az Alapjogi Ügynökség valamennyi jelentésére adjon hivatalos választ, amely magában foglalja az Alapjogi Ügynökség által felvetett problémák kezelését célzó javasolt fellépések felsorolását is; |
| --- | --- |

21.

felhív a szabadság és a jog érvényesülése területén már létező intézkedések szükségességének, arányosságának és hatékonyságának alapos és pártatlan felülvizsgálatára, beleértve az EU értékeinek és elveinek, valamint a polgárok alapvető jogainak védelmére és előmozdítására gyakorolt hatásukat; szorgalmazza, hogy minden új politikához, jogalkotási javaslathoz és programhoz készüljön hatástanulmány az alapvető jogok és az EU értékei tiszteletben tartásának tekintetében, amely hatástanulmány egyértelműen tartalmazza, hogy mely alapvető jogokat érinthetik, és milyen intézkedéseket terveznek azok védelmére az arányosság és a szükségesség elveivel összhangban; úgy ítéli meg, hogy az Alapjogi Ügynökséggel konzultálni kell az alapvető jogokat és az emberi jogokat érintő jogalkotási javaslatok politikai életciklusa alatt, és kéri a Bizottságot, hogy az Alapjogi Ügynökség valamennyi jelentésére adjon hivatalos választ, amely magában foglalja az Alapjogi Ügynökség által felvetett problémák kezelését célzó javasolt fellépések felsorolását is;

| 22. | szorgalmazza az EU értékeinek, köztük az emberi jogok általános érvényesítésének támogatását annak érdekében, hogy az EU harmadik országokkal kötött megállapodásaiba, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség teljes külső dimenziójába mindig alapvető célként foglalják bele a fenti értékeket, különös tekintettel a Lisszaboni Szerződésben e célból megállapított új eszközökre; elismeri a megfelelő és következetes belső emberi jogi politika fontosságát a szükséges külső hitelesség megszerzése és megtartása érdekében; |
| --- | --- |

22.

szorgalmazza az EU értékeinek, köztük az emberi jogok általános érvényesítésének támogatását annak érdekében, hogy az EU harmadik országokkal kötött megállapodásaiba, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség teljes külső dimenziójába mindig alapvető célként foglalják bele a fenti értékeket, különös tekintettel a Lisszaboni Szerződésben e célból megállapított új eszközökre; elismeri a megfelelő és következetes belső emberi jogi politika fontosságát a szükséges külső hitelesség megszerzése és megtartása érdekében;

| 23. | úgy ítéli meg, hogy a halálbüntetés kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés, és erőteljesen szorgalmazza, hogy az Unió és tagállamai törekedjenek a halálbüntetés eltörlésére a világ minden országában; |
| --- | --- |

23.

úgy ítéli meg, hogy a halálbüntetés kegyetlen, embertelen és megalázó büntetés, és erőteljesen szorgalmazza, hogy az Unió és tagállamai törekedjenek a halálbüntetés eltörlésére a világ minden országában;

| 24. | felhív a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó politikákkal kapcsolatban az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartására, védelmére és előmozdítására, továbbá sürgeti, hogy ezen értékek szolgáljanak a nemzetközi együttműködés alapjaként, hogy a kínzást ne tűrjék el, hagyjanak fel véglegesen a rendkívüli kiadatásokkal, és hogy megfelelően vizsgálják ki e gyakorlatokat annak érdekében, hogy a jövőben többé ne fordulhassanak elő; |
| --- | --- |

24.

felhív a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó politikákkal kapcsolatban az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartására, védelmére és előmozdítására, továbbá sürgeti, hogy ezen értékek szolgáljanak a nemzetközi együttműködés alapjaként, hogy a kínzást ne tűrjék el, hagyjanak fel véglegesen a rendkívüli kiadatásokkal, és hogy megfelelően vizsgálják ki e gyakorlatokat annak érdekében, hogy a jövőben többé ne fordulhassanak elő;

A diszkrimináció elleni küzdelem, az integráció előmozdítása

| 25. | szorgalmazza, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az uniós polgárokat és lakosokat teljes körűen tájékoztassák alapvető jogaikról, többek között a széles nyilvánosságot és a veszélyeztetett csoportokat célzó tudatosságot növelő kampányok és nem hivatalos oktatásra irányuló kezdeményezések révén, illetve azáltal, hogy a hivatalos tananyagba beillesztik a megkülönböztetésmentességet és az egyenlőséget; valamint hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az EU és a tagállamok – a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében aktív – intézményeiben jobban tudatosítsák az alapvető jogok lényegbevágó jelentőségét, és hogy találjanak lehetőségeket a jogorvoslati kérelmekre akár nemzeti, akár európai szinten azokra az esetekre, amelyekben a fenti jogokat megsértették; |
| --- | --- |

25.

szorgalmazza, hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az uniós polgárokat és lakosokat teljes körűen tájékoztassák alapvető jogaikról, többek között a széles nyilvánosságot és a veszélyeztetett csoportokat célzó tudatosságot növelő kampányok és nem hivatalos oktatásra irányuló kezdeményezések révén, illetve azáltal, hogy a hivatalos tananyagba beillesztik a megkülönböztetésmentességet és az egyenlőséget; valamint hogy tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy az EU és a tagállamok – a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében aktív – intézményeiben jobban tudatosítsák az alapvető jogok lényegbevágó jelentőségét, és hogy találjanak lehetőségeket a jogorvoslati kérelmekre akár nemzeti, akár európai szinten azokra az esetekre, amelyekben a fenti jogokat megsértették;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU-n belüli növekvő intoleranciát megfelelően kell kezelni, nemcsak a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározat (6) teljes körű végrehajtása révén, de a gyűlölet motiválta bűncselekményekkel szembeni további Európa szintű jogalkotással is; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az EU-n belüli növekvő intoleranciát megfelelően kell kezelni, nemcsak a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározat (6) teljes körű végrehajtása révén, de a gyűlölet motiválta bűncselekményekkel szembeni további Európa szintű jogalkotással is;

| 27. | úgy véli, hogy a sokszínűség gazdagabbá teszi az Uniót, és hogy az Uniónak biztonságos környezetet kell nyújtania, ahol a különbözőséget és az egyes nemzetek érzékeny pontjait tiszteletben tartják, és megvédik a leginkább kiszolgáltatottakat, például a romákat; ezért kitart amellett, hogy a stockholmi programban kiemelten kell kezelni a diszkriminációellenes jogszabályokra és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tudatosság aktív fokozását, valamint a szegénység elleni küzdelmet, és a nemen, szexuális beállítottságon, életkoron, fogyatékosságon, vallási hovatartozáson vagy meggyőződésen, bőrszínen, származáson, nemzeti vagy etnikai hovatartozáson, rasszizmuson, antiszemitizmuson, idegengyűlöleten és homofóbián alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet, továbbá a gyermekek és a kisebbségek védelmét; úgy ítéli meg, hogy a nők elleni erőszak elleni küzdelemre szolgáló, meglévő eszközök teljes körű felhasználására határozottan kell törekedni és ezen eszközöket határozottan kell alkalmazni; ezért felhívja a spanyol elnökséget és az azt követő elnökségeket, hogy tegyenek előrelépést a hivatali idejük alatt az európai védelmi okirat tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen bűncselekmények áldozatai azonos szintű védelemben részesüljenek az összes tagállamban; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a sokszínűség gazdagabbá teszi az Uniót, és hogy az Uniónak biztonságos környezetet kell nyújtania, ahol a különbözőséget és az egyes nemzetek érzékeny pontjait tiszteletben tartják, és megvédik a leginkább kiszolgáltatottakat, például a romákat; ezért kitart amellett, hogy a stockholmi programban kiemelten kell kezelni a diszkriminációellenes jogszabályokra és a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó tudatosság aktív fokozását, valamint a szegénység elleni küzdelmet, és a nemen, szexuális beállítottságon, életkoron, fogyatékosságon, vallási hovatartozáson vagy meggyőződésen, bőrszínen, származáson, nemzeti vagy etnikai hovatartozáson, rasszizmuson, antiszemitizmuson, idegengyűlöleten és homofóbián alapuló megkülönböztetés elleni küzdelmet, továbbá a gyermekek és a kisebbségek védelmét; úgy ítéli meg, hogy a nők elleni erőszak elleni küzdelemre szolgáló, meglévő eszközök teljes körű felhasználására határozottan kell törekedni és ezen eszközöket határozottan kell alkalmazni; ezért felhívja a spanyol elnökséget és az azt követő elnökségeket, hogy tegyenek előrelépést a hivatali idejük alatt az európai védelmi okirat tekintetében annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen bűncselekmények áldozatai azonos szintű védelemben részesüljenek az összes tagállamban;

| 28. | emlékeztet arra, hogy az átlagpolgár szemszögéből nézve a belső biztonságra leselkedő egyik legsúlyosabb fenyegetést a társadalmi kirekesztettség jelenti; rámutat, hogy a munkanélküliség és más, a jövedelmi helyzettel összefüggő problémák – például az eladósodás –, amelyeket súlyosbított a globális pénzügyi válság, növelik a kirekesztettség veszélyét, az etnikai kisebbségek pedig rendkívül sebezhető helyzetben vannak, mivel nekik azzal a veszéllyel is szembe kell nézniük, hogy megkülönböztetés és rasszista bűncselekmények áldozataivá válnak; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy az átlagpolgár szemszögéből nézve a belső biztonságra leselkedő egyik legsúlyosabb fenyegetést a társadalmi kirekesztettség jelenti; rámutat, hogy a munkanélküliség és más, a jövedelmi helyzettel összefüggő problémák – például az eladósodás –, amelyeket súlyosbított a globális pénzügyi válság, növelik a kirekesztettség veszélyét, az etnikai kisebbségek pedig rendkívül sebezhető helyzetben vannak, mivel nekik azzal a veszéllyel is szembe kell nézniük, hogy megkülönböztetés és rasszista bűncselekmények áldozataivá válnak;

| 29. | kéri, hogy az Alapjogi Ügynökség gyűjtsön megbízható és összehasonlítható statisztikákat mindenfajta alapon történő hátrányos megkülönböztetésekről, beleértve a nemzeti kisebbségekkel szembeni megkülönböztetést, és ezeket a különböző területeket – beleértve a nőkkel szembeni EU-n belüli erőszakra vonatkozó összehasonlító adatokat – kezelje egyenlő módon, szerkessze azokat kiadvánnyá és közérthető formában adja közre azokat, továbbá egyetért a spanyol, belga és magyar elnökségi trió véleményével, amely szerint az Alapjogi Ügynökség megbízását a lehető leghamarabb felül kell vizsgálni, és a felülvizsgálat lehetőséget biztosít majd az Európa Tanáccsal való együttműködés elmélyítésére, továbbá az Alapjogi Ügynökség megbízatásának, amely jelenleg azt írja elő az Ügynökség számára, hogy értékelje az alapvető jogok helyzetét az Európai Unióban, lehetséges kibővítése megvizsgálására; |
| --- | --- |

29.

kéri, hogy az Alapjogi Ügynökség gyűjtsön megbízható és összehasonlítható statisztikákat mindenfajta alapon történő hátrányos megkülönböztetésekről, beleértve a nemzeti kisebbségekkel szembeni megkülönböztetést, és ezeket a különböző területeket – beleértve a nőkkel szembeni EU-n belüli erőszakra vonatkozó összehasonlító adatokat – kezelje egyenlő módon, szerkessze azokat kiadvánnyá és közérthető formában adja közre azokat, továbbá egyetért a spanyol, belga és magyar elnökségi trió véleményével, amely szerint az Alapjogi Ügynökség megbízását a lehető leghamarabb felül kell vizsgálni, és a felülvizsgálat lehetőséget biztosít majd az Európa Tanáccsal való együttműködés elmélyítésére, továbbá az Alapjogi Ügynökség megbízatásának, amely jelenleg azt írja elő az Ügynökség számára, hogy értékelje az alapvető jogok helyzetét az Európai Unióban, lehetséges kibővítése megvizsgálására;

| 30. | megerősíti, hogy az Uniónak és a tagállamoknak összehangolt erőfeszítéseket kell tenniük a sérülékeny csoportok, különösen a roma közösség társadalomba való teljes integrálása érdekében az oktatási rendszerbe és a munkaerőpiacra való bevonásuk elősegítése, valamint az ellenük elkövetett erőszak megelőzése érdekében hozott intézkedések révén; |
| --- | --- |

30.

megerősíti, hogy az Uniónak és a tagállamoknak összehangolt erőfeszítéseket kell tenniük a sérülékeny csoportok, különösen a roma közösség társadalomba való teljes integrálása érdekében az oktatási rendszerbe és a munkaerőpiacra való bevonásuk elősegítése, valamint az ellenük elkövetett erőszak megelőzése érdekében hozott intézkedések révén;

| 31. | hangsúlyozza, hogy bár az EU jogalkotói és politikaformálói kiterjedt joganyagot fogadtak el a kisebbségi hátterű nőkkel, különösen a roma nőkkel szembeni többszörös diszkrimináció leküzdése érdekében, semmilyen jelentős előrelépés nem mutatható ki; felhívja ezért a tagállamokat, hogy tekintsék át a többszörös megkülönböztetés jelenségével összefüggő valamennyi politika végrehajtását; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy bár az EU jogalkotói és politikaformálói kiterjedt joganyagot fogadtak el a kisebbségi hátterű nőkkel, különösen a roma nőkkel szembeni többszörös diszkrimináció leküzdése érdekében, semmilyen jelentős előrelépés nem mutatható ki; felhívja ezért a tagállamokat, hogy tekintsék át a többszörös megkülönböztetés jelenségével összefüggő valamennyi politika végrehajtását;

| 32. | elengedhetetlennek tartja, hogy az EU mozdítsa elő a nőkkel szembeni erőszakról szóló irányelv és európai cselekvési terv előterjesztését, amelyek az erőszak megelőzésére, az áldozatok védelmére és az elkövetők bíróság elé állítására irányulnak; szükségesnek tartja, hogy az EU hozzon létre mechanizmusokat annak biztosítására, hogy az emberkereskedelem megelőzésére és az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló összes politikába vegyék fel a nemi dimenziót és e kereskedelem elemzését; |
| --- | --- |

32.

elengedhetetlennek tartja, hogy az EU mozdítsa elő a nőkkel szembeni erőszakról szóló irányelv és európai cselekvési terv előterjesztését, amelyek az erőszak megelőzésére, az áldozatok védelmére és az elkövetők bíróság elé állítására irányulnak; szükségesnek tartja, hogy az EU hozzon létre mechanizmusokat annak biztosítására, hogy az emberkereskedelem megelőzésére és az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló összes politikába vegyék fel a nemi dimenziót és e kereskedelem elemzését;

Az uniós polgársághoz kapcsolódó erősebb jogok

| 33. | rámutat arra, hogy a „polgári kezdeményezés” Lisszaboni Szerződésbe való bevezetésével a polgárok közvetlen szerepet játszanak az Unió szuverenitásának gyakorlásában azáltal, hogy most először vonják be őket az európai jogalkotási javaslatok kezdeményezésébe; határozottan kéri, hogy ezt az új eszközt oly módon hajtsák végre, hogy az valóban ezen eszköz használatára ösztönözze az embereket, és felkéri a Bizottságot, hogy megfelelően vegye figyelembe valamennyi, a jogi követelményeknek megfelelő kezdeményezést; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy a „polgári kezdeményezés” Lisszaboni Szerződésbe való bevezetésével a polgárok közvetlen szerepet játszanak az Unió szuverenitásának gyakorlásában azáltal, hogy most először vonják be őket az európai jogalkotási javaslatok kezdeményezésébe; határozottan kéri, hogy ezt az új eszközt oly módon hajtsák végre, hogy az valóban ezen eszköz használatára ösztönözze az embereket, és felkéri a Bizottságot, hogy megfelelően vegye figyelembe valamennyi, a jogi követelményeknek megfelelő kezdeményezést;

| 34. | üdvözli a Lisszaboni Szerződés polgári kezdeményezésre vonatkozó rendelkezését és szorgalmazza, hogy a Bizottság az alkalmazással kapcsolatos gyakorlati feltételekkel foglalkozó javaslat benyújtásakor megfelelőképpen vegye figyelembe a Parlament szerepét és a létező petíciós jogot; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a Lisszaboni Szerződés polgári kezdeményezésre vonatkozó rendelkezését és szorgalmazza, hogy a Bizottság az alkalmazással kapcsolatos gyakorlati feltételekkel foglalkozó javaslat benyújtásakor megfelelőképpen vegye figyelembe a Parlament szerepét és a létező petíciós jogot;

| 35. | szándékában áll új javaslatot kezdeményezni az európai parlamenti választásokra vonatkozó szabályozás alapvető reformja érdekében; megismétli álláspontját, amely szerint annak ösztönzésére, hogy az európai polgárok lakóhelyükön vegyenek részt az európai választásokon, a Tanácsnak az általa a későbbiekben megállapítandó végrehajtási rendelkezésekben meg kell könnyítenie a választójog és a választhatóság érvényre juttatását; |
| --- | --- |

35.

szándékában áll új javaslatot kezdeményezni az európai parlamenti választásokra vonatkozó szabályozás alapvető reformja érdekében; megismétli álláspontját, amely szerint annak ösztönzésére, hogy az európai polgárok lakóhelyükön vegyenek részt az európai választásokon, a Tanácsnak az általa a későbbiekben megállapítandó végrehajtási rendelkezésekben meg kell könnyítenie a választójog és a választhatóság érvényre juttatását;

| 36. | felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul érvényesítsék az uniós polgársághoz fűződő jogokat annak érdekében, hogy az Unió polgárai családtagjaikkal együtt gyakorolhassák a szabad mozgáshoz való jogukat, lehetővé téve számukra, hogy az Unióban bárhol korlátozás nélkül utazzanak, dolgozzanak, tanuljanak, nyugdíjba vonuljanak, részt vegyenek a politikában és a demokratikus életben, továbbá családi életet élhessenek, biztosítva, hogy nem veszítik el szociális jogaik egyikét sem, bárhol is élnek; véleménye szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós polgárok akadálytalanul élhessenek választójogukkal a helyhatósági választásokon; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul érvényesítsék az uniós polgársághoz fűződő jogokat annak érdekében, hogy az Unió polgárai családtagjaikkal együtt gyakorolhassák a szabad mozgáshoz való jogukat, lehetővé téve számukra, hogy az Unióban bárhol korlátozás nélkül utazzanak, dolgozzanak, tanuljanak, nyugdíjba vonuljanak, részt vegyenek a politikában és a demokratikus életben, továbbá családi életet élhessenek, biztosítva, hogy nem veszítik el szociális jogaik egyikét sem, bárhol is élnek; véleménye szerint a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az uniós polgárok akadálytalanul élhessenek választójogukkal a helyhatósági választásokon;

| 37. | felhívja a tagállamokat, hogy a családjogra vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül biztosítsák az uniós polgárok és családjaik – beleértve mind a bejegyzett élettársi kapcsolatokat, mind a házasságokat – szabad mozgását az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. és 3. cikkével összhangban, és kerüljék el a bármilyen indokból, köztük a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetést; |
| --- | --- |

37.

felhívja a tagállamokat, hogy a családjogra vonatkozó nemzeti jogszabályok sérelme nélkül biztosítsák az uniós polgárok és családjaik – beleértve mind a bejegyzett élettársi kapcsolatokat, mind a házasságokat – szabad mozgását az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. és 3. cikkével összhangban, és kerüljék el a bármilyen indokból, köztük a szexuális irányultságon alapuló hátrányos megkülönböztetést;

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tárják fel annak módját, miképpen lehetne az uniós polgárok szabad mozgását megkönnyíteni azzal, hogy segítik azokat az uniós polgárokat, akik e jogukkal élve – az Európai Unión belüli mozgásszabadság jogának keretében – integrálódni szeretnének a választott befogadó országban, illetve szeretnének részt venni annak életében; |
| --- | --- |

38.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tárják fel annak módját, miképpen lehetne az uniós polgárok szabad mozgását megkönnyíteni azzal, hogy segítik azokat az uniós polgárokat, akik e jogukkal élve – az Európai Unión belüli mozgásszabadság jogának keretében – integrálódni szeretnének a választott befogadó országban, illetve szeretnének részt venni annak életében;

| 39. | úgy véli, hogy ezen szabadságjogok gyakorlását a nemzeti határokon túlnyúlóan biztosítani kell, és hogy az EU polgárai számára lehetővé kell tenni, hogy akár az Unión kívül is csorbítatlanul gyakorolhassák jogaikat; ezért hangsúlyozza a konzuli védelem összehangolása és az e területen folytatott együttműködés megerősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy ezen szabadságjogok gyakorlását a nemzeti határokon túlnyúlóan biztosítani kell, és hogy az EU polgárai számára lehetővé kell tenni, hogy akár az Unión kívül is csorbítatlanul gyakorolhassák jogaikat; ezért hangsúlyozza a konzuli védelem összehangolása és az e területen folytatott együttműködés megerősítésének fontosságát;

| 40. | felhívja a tagállamokat, hogy méltányos és következetes módon tegyenek eleget az uniós polgárok konzuli és diplomáciai védelmének biztosításával kapcsolatos kötelezettségeiknek, élve az uniós polgárok számára az EU-n kívül biztosított minimális konzuli védelemről szóló megállapodás eszközével; |
| --- | --- |

40.

felhívja a tagállamokat, hogy méltányos és következetes módon tegyenek eleget az uniós polgárok konzuli és diplomáciai védelmének biztosításával kapcsolatos kötelezettségeiknek, élve az uniós polgárok számára az EU-n kívül biztosított minimális konzuli védelemről szóló megállapodás eszközével;

| 41. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezeljék kiemelten az átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés javítását, mivel ezek alapvetően fontosak a polgárokat középpontba állító EU mint célkitűzés megvalósítása szempontjából; |
| --- | --- |

41.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kezeljék kiemelten az átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés javítását, mivel ezek alapvetően fontosak a polgárokat középpontba állító EU mint célkitűzés megvalósítása szempontjából;

| 42. | üdvözli az Európai Unió demokratikus életében való részvételre tett utalást a stockholmi programban; sürgeti a Tanácsot, hogy illesszen be a stockholmi programba a nők választási kampányokban és általában a politikai életben való részvételének megerősítéséhez szükséges intézkedésekről szóló külön szakaszt, így küzdve a nők helyhatósági, nemzeti és európai választásokban való korlátozott részvétele miatt még mindig fennálló demokratikus deficit ellen; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az Európai Unió demokratikus életében való részvételre tett utalást a stockholmi programban; sürgeti a Tanácsot, hogy illesszen be a stockholmi programba a nők választási kampányokban és általában a politikai életben való részvételének megerősítéséhez szükséges intézkedésekről szóló külön szakaszt, így küzdve a nők helyhatósági, nemzeti és európai választásokban való korlátozott részvétele miatt még mindig fennálló demokratikus deficit ellen;

Migráció

| 43. | úgy véli, hogy a bevándorlás bármely átfogó megközelítésének figyelembe kell vennie azokat a „kényszerítő tényezőket”, amelyek az embereket hazájuk elhagyására késztetik, valamint szükségesnek tartja a származási országokban és tranzitországokban világos fejlesztési és beruházási tervek megvalósítását, például a migránsok által a származási országba küldött pénzátutalások megkönnyítése vagy a gazdasági lehetőségeket fellendítő kereskedelmi és mezőgazdasági politikák alkalmazása, valamint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása révén; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a bevándorlás bármely átfogó megközelítésének figyelembe kell vennie azokat a „kényszerítő tényezőket”, amelyek az embereket hazájuk elhagyására késztetik, valamint szükségesnek tartja a származási országokban és tranzitországokban világos fejlesztési és beruházási tervek megvalósítását, például a migránsok által a származási országba küldött pénzátutalások megkönnyítése vagy a gazdasági lehetőségeket fellendítő kereskedelmi és mezőgazdasági politikák alkalmazása, valamint a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok előmozdítása révén;

| 44. | hangsúlyozza a megfelelően finanszírozott és ambiciózus célokkal rendelkező regionális védelmi programoknak az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával (UNHCR) és az érintett harmadik országokkal szoros együttműködésben végzendő folyamatos fejlesztése szükségességét; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza a megfelelően finanszírozott és ambiciózus célokkal rendelkező regionális védelmi programoknak az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával (UNHCR) és az érintett harmadik országokkal szoros együttműködésben végzendő folyamatos fejlesztése szükségességét;

| 45. | sürgeti, hogy a közösségi integrációs, bevándorlási és menekültügyi politika az alapvető jogok és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény teljes körű tiszteletben tartásán alapuljon a harmadik országok állampolgárai emberi jogainak hatékony védelme, valamint a visszaküldési tilalom elvének maradéktalan betartása érdekében; rámutat, hogy a bevándorlási és menekültügyi politikának a legkiszolgáltatottabb csoportok, többek között a menekültek, a menedékkérők, és különösen a kiskorúak és kísérő nélküli kiskorúak igényeivel is foglalkoznia kell; a legális migrációt lehetővé tevő következetes és átfogó jogi keret létrehozását kéri; |
| --- | --- |

45.

sürgeti, hogy a közösségi integrációs, bevándorlási és menekültügyi politika az alapvető jogok és az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény teljes körű tiszteletben tartásán alapuljon a harmadik országok állampolgárai emberi jogainak hatékony védelme, valamint a visszaküldési tilalom elvének maradéktalan betartása érdekében; rámutat, hogy a bevándorlási és menekültügyi politikának a legkiszolgáltatottabb csoportok, többek között a menekültek, a menedékkérők, és különösen a kiskorúak és kísérő nélküli kiskorúak igényeivel is foglalkoznia kell; a legális migrációt lehetővé tevő következetes és átfogó jogi keret létrehozását kéri;

| 46. | sürgeti, hogy egyéb közösségi politikákhoz – különösen a foglalkoztatási politikához – szorosan kapcsolódó, határozottabb bevándorlási politikát dolgozzanak ki, hogy a legális bevándorlás az illegális bevándorlás alternatívája lehessen és maximalizálják a pozitív hatásokat mind a tagállamokra, mind maguk a bevándorlók jólétére nézve; |
| --- | --- |

46.

sürgeti, hogy egyéb közösségi politikákhoz – különösen a foglalkoztatási politikához – szorosan kapcsolódó, határozottabb bevándorlási politikát dolgozzanak ki, hogy a legális bevándorlás az illegális bevándorlás alternatívája lehessen és maximalizálják a pozitív hatásokat mind a tagállamokra, mind maguk a bevándorlók jólétére nézve;

| 47. | kitart amellett, hogy meg kell szilárdítani az EU globális megközelítését a migráció tekintetében, oly módon, hogy az a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd és együttműködés új módjait kínálja a migrációs áramlatok javításához, a humanitárius tragédiák megelőzéséhez; |
| --- | --- |

47.

kitart amellett, hogy meg kell szilárdítani az EU globális megközelítését a migráció tekintetében, oly módon, hogy az a harmadik országokkal folytatott politikai párbeszéd és együttműködés új módjait kínálja a migrációs áramlatok javításához, a humanitárius tragédiák megelőzéséhez;

| 48. | kiemeli, hogy egymáshoz illeszkedő migrációs és fejlesztési politikára van szükség, valamint arra, hogy párbeszédet folytassanak a származási és tranzitországokkal, nevezetesen az illegális migráció problémájának elhárítása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az illegális migráció elleni hatékony közös fellépés jobb helyzetet teremt a tagállamok számára a legális migrációra vonatkozó intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

48.

kiemeli, hogy egymáshoz illeszkedő migrációs és fejlesztési politikára van szükség, valamint arra, hogy párbeszédet folytassanak a származási és tranzitországokkal, nevezetesen az illegális migráció problémájának elhárítása érdekében; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az illegális migráció elleni hatékony közös fellépés jobb helyzetet teremt a tagállamok számára a legális migrációra vonatkozó intézkedések tekintetében;

Menekültügy

| 49. | kéri a közös európai menekültügyi rendszer továbbfejlesztését „menedéket nyújtó Európává”, amint arról az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum rendelkezik; úgy véli, hogy a tagállamokban közös eljárásnak kell biztosítania a menedékkérelmekről szóló határozathozatal jobb minőségét és nagyobb következetességét, hogy Európában megszűnjenek a védelem terén mutatkozó hiányosságok; |
| --- | --- |

49.

kéri a közös európai menekültügyi rendszer továbbfejlesztését „menedéket nyújtó Európává”, amint arról az Európai Bevándorlási és Menekültügyi Paktum rendelkezik; úgy véli, hogy a tagállamokban közös eljárásnak kell biztosítania a menedékkérelmekről szóló határozathozatal jobb minőségét és nagyobb következetességét, hogy Európában megszűnjenek a védelem terén mutatkozó hiányosságok;

| 50. | sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a menekült fogalmának a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezményben foglalt jogi meghatározását; |
| --- | --- |

50.

sürgeti a Tanácsot és a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben a menekült fogalmának a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezményben foglalt jogi meghatározását;

| 51. | úgy véli, hogy mivel a közös bevándorlási és menekültpolitika középpontjában továbbra is a szolidaritásnak kell állnia, ennek magában kell foglalnia a menekültek és menedékkérők védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeiknek eleget tevő tagállamokkal való szolidaritást is, és ezáltal biztosítania kell, hogy ezt egyetlen tagállam sem mulasztja el; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy mivel a közös bevándorlási és menekültpolitika középpontjában továbbra is a szolidaritásnak kell állnia, ennek magában kell foglalnia a menekültek és menedékkérők védelmére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeiknek eleget tevő tagállamokkal való szolidaritást is, és ezáltal biztosítania kell, hogy ezt egyetlen tagállam sem mulasztja el;

| 52. | emlékeztet arra, hogy a menedékjogot minden konfliktus vagy erőszakos cselekmény elől menekülő személynek garantálni kell; elítéli a visszaküldést és a csoportos kitoloncolást olyan országokba, ahol az emberi jogokat nem tartják tiszteletben, vagy amelyek nem írták alá a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezményt; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy a menedékjogot minden konfliktus vagy erőszakos cselekmény elől menekülő személynek garantálni kell; elítéli a visszaküldést és a csoportos kitoloncolást olyan országokba, ahol az emberi jogokat nem tartják tiszteletben, vagy amelyek nem írták alá a menekültek jogállásáról szóló ENSZ-egyezményt;

| 53. | támogatja az európai menekültügyi eszközökre vonatkozó, függőben lévő és jövőbeli jogalkotási javaslatokról szóló tárgyalásokat, hogy magasabb normák alakuljanak ki, és orvosolni lehessen a jelenlegi jogi keretben mutatkozó hiányosságokat; |
| --- | --- |

53.

támogatja az európai menekültügyi eszközökre vonatkozó, függőben lévő és jövőbeli jogalkotási javaslatokról szóló tárgyalásokat, hogy magasabb normák alakuljanak ki, és orvosolni lehessen a jelenlegi jogi keretben mutatkozó hiányosságokat;

| 54. | ezenkívül egyrészt a tagállamok, másrészt a menedékkérők és egyéb menekültek közötti szolidaritásra hív fel; |
| --- | --- |

54.

ezenkívül egyrészt a tagállamok, másrészt a menedékkérők és egyéb menekültek közötti szolidaritásra hív fel;

| 55. | felhívja a tagállamokat, hogy tevékeny részt vállaljanak, és teljes mértékben köteleződjenek el olyan szolidaritási mechanizmusok mellett mint a nemzetközi védelem kedvezményezettjeinek belső újraelosztására irányuló, Bizottság által tervezett kísérleti projekt és egyéb kezdeményezések, amelyek valódi, hosszú távú szolidaritást teremtenek a tagállamok között, valamint hogy mozdítsák elő a regionális védelmi programokat; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy átlátható rendszert kell bevezetni az egyes tagállamok befogadási kapacitásának értékelésére, és pontosítani kell az EASO e téren betöltött szerepét; ennek alapján nyílt vitára hív fel a tényleges szolidaritásra irányuló kötelező mechanizmus bevezetését célzó különféle lehetőségekről, különös tekintettel a belső újraelosztás eszközére; |
| --- | --- |

55.

felhívja a tagállamokat, hogy tevékeny részt vállaljanak, és teljes mértékben köteleződjenek el olyan szolidaritási mechanizmusok mellett mint a nemzetközi védelem kedvezményezettjeinek belső újraelosztására irányuló, Bizottság által tervezett kísérleti projekt és egyéb kezdeményezések, amelyek valódi, hosszú távú szolidaritást teremtenek a tagállamok között, valamint hogy mozdítsák elő a regionális védelmi programokat; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy átlátható rendszert kell bevezetni az egyes tagállamok befogadási kapacitásának értékelésére, és pontosítani kell az EASO e téren betöltött szerepét; ennek alapján nyílt vitára hív fel a tényleges szolidaritásra irányuló kötelező mechanizmus bevezetését célzó különféle lehetőségekről, különös tekintettel a belső újraelosztás eszközére;

| 56. | e tekintetben az EUMSZ 80. cikke szerinti, „a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve” azonnali bevezetésére hív fel, amely magában foglalja a harmadik országokkal, és köztük főként a szomszédos államokkal történő fokozottabb együttműködés mellett a „kötelező és visszavonhatatlan szolidaritási rendszert” is az alapvető jogokat és a nemzetközi védelmi normákat tiszteletben tartó, reális elvárásokat megfogalmazó, az európai uniós védelemhez történő hozzáférést nem aláaknázó és azt felváltani nem kívánó menekültügyi és védelmi rendszerük fejlesztésének támogatására; |
| --- | --- |

56.

e tekintetben az EUMSZ 80. cikke szerinti, „a szolidaritás és a felelősség tagállamok közötti igazságos elosztásának elve” azonnali bevezetésére hív fel, amely magában foglalja a harmadik országokkal, és köztük főként a szomszédos államokkal történő fokozottabb együttműködés mellett a „kötelező és visszavonhatatlan szolidaritási rendszert” is az alapvető jogokat és a nemzetközi védelmi normákat tiszteletben tartó, reális elvárásokat megfogalmazó, az európai uniós védelemhez történő hozzáférést nem aláaknázó és azt felváltani nem kívánó menekültügyi és védelmi rendszerük fejlesztésének támogatására;

| 57. | úgy véli, hogy a származási és tranzitországokkal való partnerségi megközelítésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy ezek aktívan segítsenek a migrációs áramlatok kezelésében és az illegális bevándorlás megelőzésében azáltal, hogy tájékoztatják a potenciális migránsokat a kockázatokról, és hatékony tájékoztató kampányokat szerveznek az uniós tagállamokba való törvényes belépés és/vagy munkavállalás lehetőségeiről; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a származási és tranzitországokkal való partnerségi megközelítésre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy ezek aktívan segítsenek a migrációs áramlatok kezelésében és az illegális bevándorlás megelőzésében azáltal, hogy tájékoztatják a potenciális migránsokat a kockázatokról, és hatékony tájékoztató kampányokat szerveznek az uniós tagállamokba való törvényes belépés és/vagy munkavállalás lehetőségeiről;

| 58. | hangsúlyozza, hogy a származási és tranzitországokkal – például Törökországgal és Líbiával – való megállapodásoknak tartalmazniuk kell az együttműködésről és a bevándorlásról szóló fejezeteket, megfelelő mértékben figyelembe véve a migrációs áramlatoknak leginkább kitett tagállamok helyzetét, valamint külön hangsúlyt helyezve az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni küzdelemre a FRONTEX munkájának megkönnyítése révén; |
| --- | --- |

58.

hangsúlyozza, hogy a származási és tranzitországokkal – például Törökországgal és Líbiával – való megállapodásoknak tartalmazniuk kell az együttműködésről és a bevándorlásról szóló fejezeteket, megfelelő mértékben figyelembe véve a migrációs áramlatoknak leginkább kitett tagállamok helyzetét, valamint külön hangsúlyt helyezve az illegális bevándorlás és az emberkereskedelem elleni küzdelemre a FRONTEX munkájának megkönnyítése révén;

| 59. | további együttműködésre hív fel az illegálisan tartózkodó, védelemre nem szoruló migránsok hatékony és gyors visszatérésének biztosítását célzó intézkedések megerősítése terén, prioritást biztosítva az önkéntes visszatérésnek; |
| --- | --- |

59.

további együttműködésre hív fel az illegálisan tartózkodó, védelemre nem szoruló migránsok hatékony és gyors visszatérésének biztosítását célzó intézkedések megerősítése terén, prioritást biztosítva az önkéntes visszatérésnek;

| 60. | olyan intézkedések elfogadását kéri, amelyek révén elháríthatók az akadályok az elől, hogy a törvényesen a tagállamokban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok gyakorolhassák családegyesítési jogukat; |
| --- | --- |

60.

olyan intézkedések elfogadását kéri, amelyek révén elháríthatók az akadályok az elől, hogy a törvényesen a tagállamokban tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok gyakorolhassák családegyesítési jogukat;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a bevándorlók számára biztosítani kell az igazságszolgáltatáshoz, a lakhatáshoz, az oktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, összhangban többek között a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezménnyel; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a bevándorlók számára biztosítani kell az igazságszolgáltatáshoz, a lakhatáshoz, az oktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, összhangban többek között a migráns munkavállalók és családtagjaik jogainak védelméről szóló nemzetközi egyezménnyel;

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő gyakorlati javaslatokat a menekültügyi eljárásokkal való visszaélések elleni hatékony fellépés érdekében; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő gyakorlati javaslatokat a menekültügyi eljárásokkal való visszaélések elleni hatékony fellépés érdekében;

| 63. | hangsúlyozza a körkörös migráció előmozdításának fontosságát, azonban emlékeztet rá, hogy e megközelítésnek nem szabad szociális és bérdömpinget eredményeznie, és nem szabad figyelmen kívül hagynia az integrációt célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza a körkörös migráció előmozdításának fontosságát, azonban emlékeztet rá, hogy e megközelítésnek nem szabad szociális és bérdömpinget eredményeznie, és nem szabad figyelmen kívül hagynia az integrációt célzó intézkedéseket;

Határok és vízumok

| 64. | az Unió integrált határőrizeti stratégiájának általános célkitűzéseit és szerkezetét meghatározó, átfogó tervezet elfogadására hív fel a menekültügy, a bevándorlás és a külső határok ellenőrzése terén megvalósuló közös politika tényleges végrehajtása érdekében, az EUMSZ 67. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

64.

az Unió integrált határőrizeti stratégiájának általános célkitűzéseit és szerkezetét meghatározó, átfogó tervezet elfogadására hív fel a menekültügy, a bevándorlás és a külső határok ellenőrzése terén megvalósuló közös politika tényleges végrehajtása érdekében, az EUMSZ 67. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 65. | felhív a vízumpolitika terén egy stratégiai megközelítés alkalmazására, a fellépések, belső szabályozások és a külső elkötelezettségek – beleértve a harmadik országok által a tagállamok iránt tanúsított egyenlő elbánás biztosítását – egységességének megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

65.

felhív a vízumpolitika terén egy stratégiai megközelítés alkalmazására, a fellépések, belső szabályozások és a külső elkötelezettségek – beleértve a harmadik országok által a tagállamok iránt tanúsított egyenlő elbánás biztosítását – egységességének megőrzése érdekében;

| 66. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja le a megfelelő következtetéseket a vízum- és visszafogadási megállapodások végrehajtásából, valamint az Európai Unió és keleti szomszédai között már létrehozott kétoldalú helyi határforgalmi megállapodásokból, valamint a Nyugat-Balkánon zajló vízumliberalizációs folyamatból avégett, hogy eseti alapon hozzanak létre egyértelmű kritériumokat és referenciaértékeket a vízumkönnyítési megállapodások értékelése és fejlesztése, valamint az emberek közötti kapcsolatok szintjének növelésére irányuló vízummentes utazási terület létrehozására való törekvés érdekében; |
| --- | --- |

66.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja le a megfelelő következtetéseket a vízum- és visszafogadási megállapodások végrehajtásából, valamint az Európai Unió és keleti szomszédai között már létrehozott kétoldalú helyi határforgalmi megállapodásokból, valamint a Nyugat-Balkánon zajló vízumliberalizációs folyamatból avégett, hogy eseti alapon hozzanak létre egyértelmű kritériumokat és referenciaértékeket a vízumkönnyítési megállapodások értékelése és fejlesztése, valamint az emberek közötti kapcsolatok szintjének növelésére irányuló vízummentes utazási terület létrehozására való törekvés érdekében;

| 67. | sürgeti a Bizottságot, hogy hatékonyabban hajtsa végre a vízumviszonosság elvét a harmadik országokkal szemben, biztosítva ezáltal, hogy e tekintetben minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesüljön, valamint alakítsa át stratégiáját a rendelkezésére álló valamennyi eszköz, köztük szankciók alkalmazásával, illetve e kérdéskörnek az érintett harmadik országokkal folytatott tárgyalásokkal való összekapcsolásával; |
| --- | --- |

67.

sürgeti a Bizottságot, hogy hatékonyabban hajtsa végre a vízumviszonosság elvét a harmadik országokkal szemben, biztosítva ezáltal, hogy e tekintetben minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesüljön, valamint alakítsa át stratégiáját a rendelkezésére álló valamennyi eszköz, köztük szankciók alkalmazásával, illetve e kérdéskörnek az érintett harmadik országokkal folytatott tárgyalásokkal való összekapcsolásával;

| 68. | úgy véli, hogy a FRONTEX-nek, az Unió bevándorlással kapcsolatos globális stratégiájának alapvető fontosságú eszközeként teljes mértékben tiszteletben kell tartania a migránsok emberi jogait; kéri az ügynökség tevékenységeinek fokozottabb parlamenti ellenőrzését, és szerepének megerősítése érdekében támogatja megbízatásának felülvizsgálatát, többek között egy, a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban lévő visszatérési műveletekre vonatkozó egyértelmű keret létrehozását, valamint regionális és szakosodott irodák felállítását; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy a FRONTEX-nek, az Unió bevándorlással kapcsolatos globális stratégiájának alapvető fontosságú eszközeként teljes mértékben tiszteletben kell tartania a migránsok emberi jogait; kéri az ügynökség tevékenységeinek fokozottabb parlamenti ellenőrzését, és szerepének megerősítése érdekében támogatja megbízatásának felülvizsgálatát, többek között egy, a nemzetközi emberi jogi normákkal összhangban lévő visszatérési műveletekre vonatkozó egyértelmű keret létrehozását, valamint regionális és szakosodott irodák felállítását;

| 69. | emlékeztet arra, hogy a FRONTEX-nek mind egyedi közös fellépései, mind állandó feladatai koordinálásához feltétlenül szüksége van arra, hogy mindenkor számolhasson a tagállamok által rendelkezésére bocsátott eszközökkel; |
| --- | --- |

69.

emlékeztet arra, hogy a FRONTEX-nek mind egyedi közös fellépései, mind állandó feladatai koordinálásához feltétlenül szüksége van arra, hogy mindenkor számolhasson a tagállamok által rendelkezésére bocsátott eszközökkel;

| 70. | felhívja az összes érintett tagállamot, hogy orvosolják a lehetséges gyakorlati és/vagy jogi problémákat a közös fellépésekben részt vevő adott tagállam forrásainak használata tekintetében; |
| --- | --- |

70.

felhívja az összes érintett tagállamot, hogy orvosolják a lehetséges gyakorlati és/vagy jogi problémákat a közös fellépésekben részt vevő adott tagállam forrásainak használata tekintetében;

| 71. | emlékeztet arra, hogy feltétlenül lehetővé kell tenni, hogy a Schengeni Információs Rendszer II (SIS II) és a Vízuminformációs Rendszer (VIS) a lehető leghamarabb megkezdje működését; úgy véli, hogy a SIS II jelentős javulást és új funkciókat fog hozni, többek között a biometrikus adatok bevezetése és a figyelmeztető jelzések összekapcsolása által, ami hozzájárul a külső határok jobb ellenőrzéséhez és a biztonság erősítéséhez; |
| --- | --- |

71.

emlékeztet arra, hogy feltétlenül lehetővé kell tenni, hogy a Schengeni Információs Rendszer II (SIS II) és a Vízuminformációs Rendszer (VIS) a lehető leghamarabb megkezdje működését; úgy véli, hogy a SIS II jelentős javulást és új funkciókat fog hozni, többek között a biometrikus adatok bevezetése és a figyelmeztető jelzések összekapcsolása által, ami hozzájárul a külső határok jobb ellenőrzéséhez és a biztonság erősítéséhez;

| 72. | ragaszkodik ahhoz, hogy új határigazgatási eszközök és nagymérvű adattárolási rendszerek elindítására addig ne kerüljön sor, amíg a meglévő eszközök nem lesznek teljes mértékben működőképesek, biztonságosak és megbízhatóak, illetve felhív a ki- és belépéshez, a regisztráltutas-programhoz, az utas-nyilvántartási adatállományhoz és az előzetes utazás-engedélyezési rendszerhez hasonló témákkal kapcsolatos új eszközök szükségességének és arányosságának alapos értékelésére; |
| --- | --- |

72.

ragaszkodik ahhoz, hogy új határigazgatási eszközök és nagymérvű adattárolási rendszerek elindítására addig ne kerüljön sor, amíg a meglévő eszközök nem lesznek teljes mértékben működőképesek, biztonságosak és megbízhatóak, illetve felhív a ki- és belépéshez, a regisztráltutas-programhoz, az utas-nyilvántartási adatállományhoz és az előzetes utazás-engedélyezési rendszerhez hasonló témákkal kapcsolatos új eszközök szükségességének és arányosságának alapos értékelésére;

A gyermekek védelme

| 73. | hangsúlyozza a Lisszaboni Szerződés jelentőségét, amely jogilag kötelező érvényűvé teszi a Chartát, amelynek 24. cikke kifejezetten a gyermekek jogait határozza meg, előírva többek között, hogy „[a] hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie”; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza a Lisszaboni Szerződés jelentőségét, amely jogilag kötelező érvényűvé teszi a Chartát, amelynek 24. cikke kifejezetten a gyermekek jogait határozza meg, előírva többek között, hogy „[a] hatóságok és a magánintézmények gyermekekkel kapcsolatos tevékenységében a gyermek mindenek fölött álló érdekének kell az elsődleges szempontnak lennie”;

| 74. | létfontosságúnak véli, hogy ezen a területen valamennyi uniós intézkedés az ENSZ gyermekjogi egyezményében foglaltak és a Chartában elismertek szerint tartsa tiszteletben és mozdítsa elő a gyermekek jogait, és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egészére kiterjedő, fokozottabb uniós fellépésre kér fel; |
| --- | --- |

74.

létfontosságúnak véli, hogy ezen a területen valamennyi uniós intézkedés az ENSZ gyermekjogi egyezményében foglaltak és a Chartában elismertek szerint tartsa tiszteletben és mozdítsa elő a gyermekek jogait, és a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség egészére kiterjedő, fokozottabb uniós fellépésre kér fel;

| 75. | felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben és érvényesítsék a gyermekek jogait, amint azokat a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény rögzíti; |
| --- | --- |

75.

felhívja a tagállamokat, hogy tartsák tiszteletben és érvényesítsék a gyermekek jogait, amint azokat a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény rögzíti;

| 76. | sürgeti az Európai Uniót, hogy határozottabban lépjen fel minden gyermekek ellen elkövetett visszaéléssel, többek között az erőszakkal, diszkriminációval, gyermekmunkával, prostitúcióval és gyermekkereskedelemmel szemben, illetve szorgalmazzon összehangolt erőfeszítéseket a gyermekek védelme és jogaik érvényesítése érdekében, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt használva iránymutatásul az uniós intézkedésekhez, valamint alapul a hatályos jogszabályok módosításához; |
| --- | --- |

76.

sürgeti az Európai Uniót, hogy határozottabban lépjen fel minden gyermekek ellen elkövetett visszaéléssel, többek között az erőszakkal, diszkriminációval, gyermekmunkával, prostitúcióval és gyermekkereskedelemmel szemben, illetve szorgalmazzon összehangolt erőfeszítéseket a gyermekek védelme és jogaik érvényesítése érdekében, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményt használva iránymutatásul az uniós intézkedésekhez, valamint alapul a hatályos jogszabályok módosításához;

| 77. | úgy véli, hogy sürgősen foglalkozni kell a kísérő nélküli, illetve felnőtt hozzátartozóiktól elszakított gyermekek védelmének kérdésével, tekintettel az ezeket a gyermekeket érintő sajátos kockázatokra; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, hogy sürgősen foglalkozni kell a kísérő nélküli, illetve felnőtt hozzátartozóiktól elszakított gyermekek védelmének kérdésével, tekintettel az ezeket a gyermekeket érintő sajátos kockázatokra;

| 78. | kiemeli a bevándorlási politika területén a gyermekek jogai figyelembe vételének és a különösen veszélyeztetett helyzetben lévő gyermekekre fordítandó külön figyelem jelentőségét; úgy véli, ambiciózus európai stratégiát kell kialakítani erre a területre vonatkozóan; |
| --- | --- |

78.

kiemeli a bevándorlási politika területén a gyermekek jogai figyelembe vételének és a különösen veszélyeztetett helyzetben lévő gyermekekre fordítandó külön figyelem jelentőségét; úgy véli, ambiciózus európai stratégiát kell kialakítani erre a területre vonatkozóan;

| 79. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy ezen a területen az uniós menekültügyi, migrációs és emberkereskedelmi politikák a migráns gyermekeket elsősorban gyermekekként kezeljék és biztosítsák, hogy e gyermekek megkülönböztetés nélkül élvezzék a gyermekként őket megillető jogokat, különösen a családegyesítésre vonatkozó jogot; ragaszkodik ahhoz, hogy a harmadik országból származó, kísérő nélküli kiskorúakat érintő uniós fellépések bármely terve biztosítsa, hogy:






  a) | valamennyi kísérő nélküli gyermek élvezzen különleges védelmet és támogatást az EU-ban való tartózkodása idején; |
| --- | --- | --- |

79.

sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy ezen a területen az uniós menekültügyi, migrációs és emberkereskedelmi politikák a migráns gyermekeket elsősorban gyermekekként kezeljék és biztosítsák, hogy e gyermekek megkülönböztetés nélkül élvezzék a gyermekként őket megillető jogokat, különösen a családegyesítésre vonatkozó jogot; ragaszkodik ahhoz, hogy a harmadik országból származó, kísérő nélküli kiskorúakat érintő uniós fellépések bármely terve biztosítsa, hogy:

a)

valamennyi kísérő nélküli gyermek élvezzen különleges védelmet és támogatást az EU-ban való tartózkodása idején;

| b) | az EU meghatározza azokat a fellépéseket, amelyek támogatni fogják a tagállamokat abban, hogy minden gyermek számára és érdekében biztonságos, konkrét és tartós megoldást találjanak; |
| --- | --- |

b)

az EU meghatározza azokat a fellépéseket, amelyek támogatni fogják a tagállamokat abban, hogy minden gyermek számára és érdekében biztonságos, konkrét és tartós megoldást találjanak;

| c) | amennyiben a harmadik országba való visszatérés a gyermek érdekeit szolgálja, úgy a visszatérés országával együttműködve megfelelő, a visszatéréssel és az újbóli beilleszkedéssel kapcsolatos eljárást határozzanak meg; illetve |
| --- | --- |

c)

amennyiben a harmadik országba való visszatérés a gyermek érdekeit szolgálja, úgy a visszatérés országával együttműködve megfelelő, a visszatéréssel és az újbóli beilleszkedéssel kapcsolatos eljárást határozzanak meg; illetve

| d) | az EU működjön együtt a harmadik országokkal a veszélyes migráció megelőzése, illetve annak érdekében, hogy az érintett országokban lehetőségeket biztosítsanak a gyermekek számára; |
| --- | --- |

d)

az EU működjön együtt a harmadik országokkal a veszélyes migráció megelőzése, illetve annak érdekében, hogy az érintett országokban lehetőségeket biztosítsanak a gyermekek számára;

| 80. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a kísérővel utazó és a kísérő nélküli kiskorúakra egyaránt, annak biztosítására, hogy semmilyen formában ne tartsák őket fogva; |
| --- | --- |

80.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a kísérővel utazó és a kísérő nélküli kiskorúakra egyaránt, annak biztosítására, hogy semmilyen formában ne tartsák őket fogva;

| 81. | rámutat, hogy a harmadik országból származó gyermekek különösen kiszolgáltatottak lehetnek a kizsákmányoló munkahelyzetekkel szemben, különösen az olyan országokban, azért nem nyújtanak számukra megfelelő támogatást és védelmet, mert nem rendelkeznek igazolványokkal; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU munkaügyi, menekültügyi és az emberkereskedelem területére vonatkozó politikáinak el kell ismerniük és foglalkozniuk kell ezekkel a tényekkel; |
| --- | --- |

81.

rámutat, hogy a harmadik országból származó gyermekek különösen kiszolgáltatottak lehetnek a kizsákmányoló munkahelyzetekkel szemben, különösen az olyan országokban, azért nem nyújtanak számukra megfelelő támogatást és védelmet, mert nem rendelkeznek igazolványokkal; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU munkaügyi, menekültügyi és az emberkereskedelem területére vonatkozó politikáinak el kell ismerniük és foglalkozniuk kell ezekkel a tényekkel;

Adatvédelem és adatbiztonság

| 82. | tudomásul veszi az internet növekvő jelentőségét, valamint megállapítja, hogy az internet globális és nyitott jellege globális normákat igényel az adatvédelem, a biztonság és a szólásszabadság terén; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vállaljanak kezdeményező szerepet az e normák kidolgozására szolgáló globális platform kialakításában; rendkívül fontosnak tartja azon esetek szigorú korlátozását, meghatározását és szabályozását, amelyekben magántulajdonú internetes társaságokat adatok kormányzati hatóságoknak való átadására lehet felszólítani, valamint annak biztosítását, hogy az említett adatok kormányhatóságok által történő felhasználására a legszigorúbb adatvédelmi normák vonatkozzanak; |
| --- | --- |

82.

tudomásul veszi az internet növekvő jelentőségét, valamint megállapítja, hogy az internet globális és nyitott jellege globális normákat igényel az adatvédelem, a biztonság és a szólásszabadság terén; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy vállaljanak kezdeményező szerepet az e normák kidolgozására szolgáló globális platform kialakításában; rendkívül fontosnak tartja azon esetek szigorú korlátozását, meghatározását és szabályozását, amelyekben magántulajdonú internetes társaságokat adatok kormányzati hatóságoknak való átadására lehet felszólítani, valamint annak biztosítását, hogy az említett adatok kormányhatóságok által történő felhasználására a legszigorúbb adatvédelmi normák vonatkozzanak;

| 83. | nyomatékosan kéri annak garantálását, hogy az adatvédelem alapjogi dimenzióját és a magánélethez való jogot tiszteletben tartsák valamennyi uniós szakpolitikában; |
| --- | --- |

83.

nyomatékosan kéri annak garantálását, hogy az adatvédelem alapjogi dimenzióját és a magánélethez való jogot tiszteletben tartsák valamennyi uniós szakpolitikában;

| 84. | hangsúlyozza, hogy a technológia fejlődése és a kiterjedt információs rendszerek létrehozása miatt szükség van a személyes adatok és a magánélet védelmének egységesítésére; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza, hogy a technológia fejlődése és a kiterjedt információs rendszerek létrehozása miatt szükség van a személyes adatok és a magánélet védelmének egységesítésére;

| 85. | úgy véli, hogy a „beépített magánélet-védelmi megközelítést” minden olyan további fejlesztés alapvető fontosságú elemévé kell tenni, amely kockára teheti az egyének személyes adatait, illetve kikezdheti a közvélemény azokba vetett bizalmát, akik adataikat tárolják; |
| --- | --- |

85.

úgy véli, hogy a „beépített magánélet-védelmi megközelítést” minden olyan további fejlesztés alapvető fontosságú elemévé kell tenni, amely kockára teheti az egyének személyes adatait, illetve kikezdheti a közvélemény azokba vetett bizalmát, akik adataikat tárolják;

| 86. | rámutat, hogy a hozzáférhetőség alapelve alapján olyan személyes adatok cseréjére is sor kerülhet, amelyeket jogtalanul és törvényellenesen gyűjtöttek, illetve rámutat arra is, hogy ezt az alapelvet közös szabályokkal kell alátámasztani; kétségeit fejezi ki az olyan operatív tevékenységek megkönnyítésével kapcsolatosan, amelyek nem foglalják magukba a fedett nyomozások, a polgárok megfigyelése stb. európai meghatározását és a rájuk vonatkozó közös előírásokat; |
| --- | --- |

86.

rámutat, hogy a hozzáférhetőség alapelve alapján olyan személyes adatok cseréjére is sor kerülhet, amelyeket jogtalanul és törvényellenesen gyűjtöttek, illetve rámutat arra is, hogy ezt az alapelvet közös szabályokkal kell alátámasztani; kétségeit fejezi ki az olyan operatív tevékenységek megkönnyítésével kapcsolatosan, amelyek nem foglalják magukba a fedett nyomozások, a polgárok megfigyelése stb. európai meghatározását és a rájuk vonatkozó közös előírásokat;

| 87. | úgy véli, hogy mielőtt az EU fellépéseket határoz el e téren, világos kritériumokat kell meghatározni az alapvető jogok korlátozásával kapcsolatos arányosság és szükségesség értékeléséhez; úgy véli továbbá, hogy minden esetben alaposan elemezni kell minden javaslat következményeit a döntéshozatal előtt; |
| --- | --- |

87.

úgy véli, hogy mielőtt az EU fellépéseket határoz el e téren, világos kritériumokat kell meghatározni az alapvető jogok korlátozásával kapcsolatos arányosság és szükségesség értékeléséhez; úgy véli továbbá, hogy minden esetben alaposan elemezni kell minden javaslat következményeit a döntéshozatal előtt;

| 88. | aggodalmát fejezi ki az adatbányászati módszereken és ártatlan állampolgárok adatainak általános gyűjtésén alapuló, megelőzési és rendőrségi célokat szolgáló profilalkotás egyre elterjedtebb gyakorlata miatt; emlékeztet annak fontosságára, hogy a bűnüldözési intézkedéseknek az emberi jogok tiszteletben tartásán kell alapulniuk az ártatlanság vélelmétől kezdve a magánélethez és az adatvédelemhez való jogig bezárólag; |
| --- | --- |

88.

aggodalmát fejezi ki az adatbányászati módszereken és ártatlan állampolgárok adatainak általános gyűjtésén alapuló, megelőzési és rendőrségi célokat szolgáló profilalkotás egyre elterjedtebb gyakorlata miatt; emlékeztet annak fontosságára, hogy a bűnüldözési intézkedéseknek az emberi jogok tiszteletben tartásán kell alapulniuk az ártatlanság vélelmétől kezdve a magánélethez és az adatvédelemhez való jogig bezárólag;

| 89. | üdvözli a nemzetközi adatvédelmi normákra irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal kötendő adatvédelmi megállapodásokat teljes átláthatóságot biztosítva kell lebonyolítani, a Parlament demokratikus ellenőrzése mellett, illetve hangsúlyozza, hogy az adatcsere minimális előfeltétele az, hogy a harmadik országokban európai szintű adatvédelmi előírások legyenek érvényben; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a nemzetközi adatvédelmi normákra irányuló javaslatot; hangsúlyozza, hogy a harmadik országokkal kötendő adatvédelmi megállapodásokat teljes átláthatóságot biztosítva kell lebonyolítani, a Parlament demokratikus ellenőrzése mellett, illetve hangsúlyozza, hogy az adatcsere minimális előfeltétele az, hogy a harmadik országokban európai szintű adatvédelmi előírások legyenek érvényben;

| 90. | üdvözli a javaslatot, amely átfogó adatvédelmi rendszer EU-n belüli és harmadik országokkal való kiépítésére irányul; kéri valamennyi vonatkozó jogszabály (terrorizmus elleni küzdelem, rendőrségi és igazságügyi együttműködés, bevándorlás, transzatlanti megállapodások) alapos kiértékelését a magánélet védelme és az adatvédelem szempontjából; |
| --- | --- |

90.

üdvözli a javaslatot, amely átfogó adatvédelmi rendszer EU-n belüli és harmadik országokkal való kiépítésére irányul; kéri valamennyi vonatkozó jogszabály (terrorizmus elleni küzdelem, rendőrségi és igazságügyi együttműködés, bevándorlás, transzatlanti megállapodások) alapos kiértékelését a magánélet védelme és az adatvédelem szempontjából;

| 91. | üdvözli, hogy a stockholmi program hangsúlyozza a technológia jelentőségét a személyes adatok és a magánélet védelmével összefüggésben; |
| --- | --- |

91.

üdvözli, hogy a stockholmi program hangsúlyozza a technológia jelentőségét a személyes adatok és a magánélet védelmével összefüggésben;

| 92. | sürgeti az Európai Uniót, hogy mutassa meg, eltökélt szándéka figyelembe venni valamennyi szakpolitikájában a kiszolgáltatott személyek sajátos igényeit; |
| --- | --- |

92.

sürgeti az Európai Uniót, hogy mutassa meg, eltökélt szándéka figyelembe venni valamennyi szakpolitikájában a kiszolgáltatott személyek sajátos igényeit;

| 93. | hangsúlyozza, hogy egyértelműbb és szigorúbb korlátokra van szükség a tagállamok közötti információcserék és a közös uniós nyilvántartások tekintetében; azon a véleményen van, hogy az uniós szintű nagyméretű nyilvántartások veszélyeztethetik a személyek sérthetetlenségét, és a nyilvántartások célszerűtlenné válhatnak, miközben növekedne a kiszivárogtatások és a korrupció kockázata; |
| --- | --- |

93.

hangsúlyozza, hogy egyértelműbb és szigorúbb korlátokra van szükség a tagállamok közötti információcserék és a közös uniós nyilvántartások tekintetében; azon a véleményen van, hogy az uniós szintű nagyméretű nyilvántartások veszélyeztethetik a személyek sérthetetlenségét, és a nyilvántartások célszerűtlenné válhatnak, miközben növekedne a kiszivárogtatások és a korrupció kockázata;

| 94. | felhívja a tagállamokat, hogy szilárdítsák meg egymás iránti bizalmukat a biztonság megerősítésére vonatkozó képességük tekintetében; úgy véli, hogy a kölcsönös bizalom az egyes tagállamok fellépéseinek hatékonyságát és eredményeit vizsgáló hatékony, szigorú és folyamatos értékelésen is múlik; |
| --- | --- |

94.

felhívja a tagállamokat, hogy szilárdítsák meg egymás iránti bizalmukat a biztonság megerősítésére vonatkozó képességük tekintetében; úgy véli, hogy a kölcsönös bizalom az egyes tagállamok fellépéseinek hatékonyságát és eredményeit vizsgáló hatékony, szigorú és folyamatos értékelésen is múlik;

A családokra, állampolgárokra és vállalkozásokra vonatkozó polgári és kereskedelmi igazságszolgáltatás

Az állampolgárok és vállalkozások polgári igazságszolgáltatáshoz való jobb hozzáférése

| 95. | úgy véli, hogy a polgári igazságszolgáltatás prioritásainak mindenek előtt ki kell elégíteniük az egyes polgárok és vállalkozások által megfogalmazott elvárásokat, ugyanakkor egyértelműbb és jobban hozzáférhető eljárások kialakításával az igazságszolgáltatás rendszerét folyamatosan egyszerűsíteni kell az alapvető jogok és a fogyasztóvédelem megfelelő érvényesítésének biztosítására; a végakaratra, az öröklési ügyekre, valamint a különéléssel és a válással kapcsolatos házassági vagyonjogról szóló zöld könyvre vonatkozó javaslat benyújtásával kapcsolatos bizottsági határozatok elismerése mellett a következőkre hív fel:






  — | az alternatív vitarendezés előmozdítása érdekében további erőfeszítések megtétele, különös hangsúlyt fektetve a fogyasztók jogi érdekvédelmének javítására; a közösségi szintű kollektív jogorvoslati intézkedések bevezetése a polgárok és vállalkozások igazságszolgáltatáshoz való fokozottabb hozzáférése érdekében, szem előtt tartva, hogy ez nem vezethet a nemzeti eljárásjog felesleges szétforgácsolódásához; |
| --- | --- | --- |

95.

úgy véli, hogy a polgári igazságszolgáltatás prioritásainak mindenek előtt ki kell elégíteniük az egyes polgárok és vállalkozások által megfogalmazott elvárásokat, ugyanakkor egyértelműbb és jobban hozzáférhető eljárások kialakításával az igazságszolgáltatás rendszerét folyamatosan egyszerűsíteni kell az alapvető jogok és a fogyasztóvédelem megfelelő érvényesítésének biztosítására; a végakaratra, az öröklési ügyekre, valamint a különéléssel és a válással kapcsolatos házassági vagyonjogról szóló zöld könyvre vonatkozó javaslat benyújtásával kapcsolatos bizottsági határozatok elismerése mellett a következőkre hív fel:

—

az alternatív vitarendezés előmozdítása érdekében további erőfeszítések megtétele, különös hangsúlyt fektetve a fogyasztók jogi érdekvédelmének javítására; a közösségi szintű kollektív jogorvoslati intézkedések bevezetése a polgárok és vállalkozások igazságszolgáltatáshoz való fokozottabb hozzáférése érdekében, szem előtt tartva, hogy ez nem vezethet a nemzeti eljárásjog felesleges szétforgácsolódásához;

| — | a bankszámlák zárolására és a banki betétek átmeneti befagyasztására vonatkozó egyszerű és autonóm európai rendszerre irányuló javaslatok, a dokumentumok hitelesítésére vonatkozó követelmények eltörlése, a Róma II rendeletben (8) a személyiségi jogokkal és a rágalmazással kapcsolatos hiányosságok pótlása, a bíróságokkal és az ítéletek elismerésével és végrehajtásával kapcsolatos kétoldalú egyezmények jelentette probléma végleges megoldása, szükség esetén a legközelebbi csatlakozási szerződéshez csatolt jegyzőkönyv által; egy nemzetközi eszközre irányuló olyan javaslat további megfontolása, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok alaposan ellenőrizhessék a harmadik országokban hozott ítéleteket, mielőtt azokat elismernék és végrehajtanák; valamint rendelkezések a társasági jog területén az Európai Bíróság által kiemelt hézagok pótlására, a segítségre szoruló felnőttek védelmét szolgáló javaslat, és amennyiben szükséges, a megerősített együttműködés alkalmazásával elfogadandó, a házassági ügyek és a szülői felelősség területén alkalmazandó joggal kapcsolatos rendeletre irányuló, a gyermekek mindenek felett álló érdekeit szolgáló és a szülők közötti diszkriminációtól mentes javaslat; |
| --- | --- |

—

a bankszámlák zárolására és a banki betétek átmeneti befagyasztására vonatkozó egyszerű és autonóm európai rendszerre irányuló javaslatok, a dokumentumok hitelesítésére vonatkozó követelmények eltörlése, a Róma II rendeletben (8) a személyiségi jogokkal és a rágalmazással kapcsolatos hiányosságok pótlása, a bíróságokkal és az ítéletek elismerésével és végrehajtásával kapcsolatos kétoldalú egyezmények jelentette probléma végleges megoldása, szükség esetén a legközelebbi csatlakozási szerződéshez csatolt jegyzőkönyv által; egy nemzetközi eszközre irányuló olyan javaslat további megfontolása, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok alaposan ellenőrizhessék a harmadik országokban hozott ítéleteket, mielőtt azokat elismernék és végrehajtanák; valamint rendelkezések a társasági jog területén az Európai Bíróság által kiemelt hézagok pótlására, a segítségre szoruló felnőttek védelmét szolgáló javaslat, és amennyiben szükséges, a megerősített együttműködés alkalmazásával elfogadandó, a házassági ügyek és a szülői felelősség területén alkalmazandó joggal kapcsolatos rendeletre irányuló, a gyermekek mindenek felett álló érdekeit szolgáló és a szülők közötti diszkriminációtól mentes javaslat;

| — | a közösségi átmeneti intézkedés valamilyen formájának alapos megfontolása, azon felül amelyeket a nemzeti bíróságok rendelhetnek el, illetve a tulajdonjog fenntartására és egyéb hasonló mechanizmusokra vonatkozó eltérő nemzeti jogi megközelítéseken, valamint a nemzetközi örökbefogadások elismerésén és a családi állapotot igazoló nemzeti dokumentumok kölcsönös elismerésének kérdésén felül; |
| --- | --- |

—

a közösségi átmeneti intézkedés valamilyen formájának alapos megfontolása, azon felül amelyeket a nemzeti bíróságok rendelhetnek el, illetve a tulajdonjog fenntartására és egyéb hasonló mechanizmusokra vonatkozó eltérő nemzeti jogi megközelítéseken, valamint a nemzetközi örökbefogadások elismerésén és a családi állapotot igazoló nemzeti dokumentumok kölcsönös elismerésének kérdésén felül;

| — | 2013-ra, a nemzetközi magánjogban mérföldkövet jelentő Brüsszeli Egyezmény aláírásának 45. évfordulójára egy olyan közösségi kollíziós jogi kódex létrehozása, amely egyetlen eszköz keretébe rendezi az e területen a közösségi jogalkotás által hozott szabályokat; |
| --- | --- |

—

2013-ra, a nemzetközi magánjogban mérföldkövet jelentő Brüsszeli Egyezmény aláírásának 45. évfordulójára egy olyan közösségi kollíziós jogi kódex létrehozása, amely egyetlen eszköz keretébe rendezi az e területen a közösségi jogalkotás által hozott szabályokat;

| — | az európai polgári eljárások területén idáig elfogadott nagyszámú innovatív jogszabály gyakorlati alkalmazása, amennyiben lehetséges, egyszerűsítésük érdekében történő tanulmányozásuk, valamint azoknak a területen elfogadott valamennyi közösségi jogszabállyal együtt egy eszközbe történő egyesítése; |
| --- | --- |

—

az európai polgári eljárások területén idáig elfogadott nagyszámú innovatív jogszabály gyakorlati alkalmazása, amennyiben lehetséges, egyszerűsítésük érdekében történő tanulmányozásuk, valamint azoknak a területen elfogadott valamennyi közösségi jogszabállyal együtt egy eszközbe történő egyesítése;

| 96. | kitart amellett, hogy a Brüsszel I. rendelettel (9) összefüggésben nem szabad elsietni a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlését, és azt megfelelő biztosítékoknak kell kísérniük; |
| --- | --- |

96.

kitart amellett, hogy a Brüsszel I. rendelettel (9) összefüggésben nem szabad elsietni a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárás eltörlését, és azt megfelelő biztosítékoknak kell kísérniük;

| 97. | örömmel vizsgálna meg javaslatokat a családjog, az egyének jogai és a tulajdonjog területét érintő, határokon átnyúló polgári jogi kérdésekre vonatkozó, fakultatív 28. rendszer kidolgozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

97.

örömmel vizsgálna meg javaslatokat a családjog, az egyének jogai és a tulajdonjog területét érintő, határokon átnyúló polgári jogi kérdésekre vonatkozó, fakultatív 28. rendszer kidolgozásával kapcsolatban;

| 98. | hangsúlyozza, hogy globális megoldások és multilaterális eszközök segítségével tovább kell szorgalmazni az EU nemzetközi jelenlétét a jog területén; úgy véli, hogy különösen fontos a szoros együttműködés az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia és az Európa Tanács; úgy véli továbbá, hogy az EU-nak bátorítania és támogatnia kellene különösen a szomszédos harmadik országok nemzetközi jogi megállapodásokhoz való csatlakozását, valamint hogy ez kiváltképp kulcsfontosságú a családjog és a gyermekvédelem területén; |
| --- | --- |

98.

hangsúlyozza, hogy globális megoldások és multilaterális eszközök segítségével tovább kell szorgalmazni az EU nemzetközi jelenlétét a jog területén; úgy véli, hogy különösen fontos a szoros együttműködés az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia és az Európa Tanács; úgy véli továbbá, hogy az EU-nak bátorítania és támogatnia kellene különösen a szomszédos harmadik országok nemzetközi jogi megállapodásokhoz való csatlakozását, valamint hogy ez kiváltképp kulcsfontosságú a családjog és a gyermekvédelem területén;

Az egységes piac valamennyi előnyének az európai szerződésjogon keresztül történő kihasználása

| 99. | felhívja a Bizottságot, hogy az elméleti jellegű közös referenciakeret-tervezet alapján fokozza az európai kötelmi joggal kapcsolatos, illetve az európai kötelmi jog területén végzett egyéb tudományos munkáját, és teljes mértékben vonja be a Parlamentet abba a nyílt és demokratikus folyamatba, amelynek egy közös politikai referenciakeret elfogadásához kell vezetnie; hangsúlyozza, hogy a közös politikai referenciakeret eredményeképpen egy fakultatív és közvetlenül alkalmazható eszköznek kell létrejönnie, amely többek között lehetővé teszi a felek számára, hogy társaságokkal és fogyasztókkal szerződjenek, és az európai szerződésjogot az ügyleteikre vonatkozó jogként szabadon választhassák; |
| --- | --- |

99.

felhívja a Bizottságot, hogy az elméleti jellegű közös referenciakeret-tervezet alapján fokozza az európai kötelmi joggal kapcsolatos, illetve az európai kötelmi jog területén végzett egyéb tudományos munkáját, és teljes mértékben vonja be a Parlamentet abba a nyílt és demokratikus folyamatba, amelynek egy közös politikai referenciakeret elfogadásához kell vezetnie; hangsúlyozza, hogy a közös politikai referenciakeret eredményeképpen egy fakultatív és közvetlenül alkalmazható eszköznek kell létrejönnie, amely többek között lehetővé teszi a felek számára, hogy társaságokkal és fogyasztókkal szerződjenek, és az európai szerződésjogot az ügyleteikre vonatkozó jogként szabadon választhassák;

| 100. | megismétli, hogy annak érdekében, hogy az összes érdekelt számára hozzáférhető legyen, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a közös referenciakeret tervezete a többi tudományos munkával együtt a lehető legtöbb érintett nyelven rendelkezésre álljon, illetve hogy az európai szintű és nemzeti jogalkotók már nem kötelező erejű eszközként használhassák; hangsúlyozza, hogy a közös referenciakeret tervezetének vonatkozó rendelkezéseit már most szisztematikusan és részletesen meg kell fontolni valamennyi, a kötelmi jogot érintő jövőbeli bizottsági javaslattal és hatásvizsgálattal kapcsolatban; |
| --- | --- |

100.

megismétli, hogy annak érdekében, hogy az összes érdekelt számára hozzáférhető legyen, a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy a közös referenciakeret tervezete a többi tudományos munkával együtt a lehető legtöbb érintett nyelven rendelkezésre álljon, illetve hogy az európai szintű és nemzeti jogalkotók már nem kötelező erejű eszközként használhassák; hangsúlyozza, hogy a közös referenciakeret tervezetének vonatkozó rendelkezéseit már most szisztematikusan és részletesen meg kell fontolni valamennyi, a kötelmi jogot érintő jövőbeli bizottsági javaslattal és hatásvizsgálattal kapcsolatban;

| 101. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa nemrégiben megkezdett munkáját a közös referenciakeret alapján javasolandó ágazati mintaszerződések önkéntes jellegű alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

101.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa nemrégiben megkezdett munkáját a közös referenciakeret alapján javasolandó ágazati mintaszerződések önkéntes jellegű alkalmazására vonatkozóan;

Jobb jogalkotás az igazságszolgáltatás területén

| 102. | hangsúlyozza, hogy az igazságügyi együttműködésre vonatkozó európai jogszabályoknak a lehető legmagasabb színvonalúaknak kell lenniük és megfelelően elkészített hatásvizsgálatokon kell alapulniuk annak érdekében, hogy hatékony eszközöket biztosítsanak a polgárok és a vállalkozások számára; helyteleníti, hogy a múltban e téren nem készítettek megfelelő hatásvizsgálatokat; megállapítja, hogy a közelmúltban javulás történt, és az elkövetkező időszakban egy bizottsági hatásvizsgálatot kritikai elemzésnek vet alá; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy az igazságügyi együttműködésre vonatkozó európai jogszabályoknak a lehető legmagasabb színvonalúaknak kell lenniük és megfelelően elkészített hatásvizsgálatokon kell alapulniuk annak érdekében, hogy hatékony eszközöket biztosítsanak a polgárok és a vállalkozások számára; helyteleníti, hogy a múltban e téren nem készítettek megfelelő hatásvizsgálatokat; megállapítja, hogy a közelmúltban javulás történt, és az elkövetkező időszakban egy bizottsági hatásvizsgálatot kritikai elemzésnek vet alá;

| 103. | határozottan úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok elkészítése során a független ellenőrzés minimális szintjének biztosítása érdekében független szakértői panelt kell létrehozni, amely a hatásvizsgálati testület véleményeinek minőségét szúrópróbaszerűen ellenőrzi, és hangsúlyozza, hogy azok vezetésében részt vehessenek az érdekelt felek képviselői is; |
| --- | --- |

103.

határozottan úgy véli, hogy a hatásvizsgálatok elkészítése során a független ellenőrzés minimális szintjének biztosítása érdekében független szakértői panelt kell létrehozni, amely a hatásvizsgálati testület véleményeinek minőségét szúrópróbaszerűen ellenőrzi, és hangsúlyozza, hogy azok vezetésében részt vehessenek az érdekelt felek képviselői is;

| 104. | úgy ítéli meg, hogy a jogi együttműködés kulcsfontosságú a különböző tagállamok polgári jogi és büntetőjogi eljárásainak egymáshoz történő közelítésében; éppen ezért úgy ítéli meg, hogy a polgárok eljárásokkal kapcsolatos jogainak tagállamok közötti közelítését mind a polgári, mind a büntetőjogi eljárásokban támogatni kell; |
| --- | --- |

104.

úgy ítéli meg, hogy a jogi együttműködés kulcsfontosságú a különböző tagállamok polgári jogi és büntetőjogi eljárásainak egymáshoz történő közelítésében; éppen ezért úgy ítéli meg, hogy a polgárok eljárásokkal kapcsolatos jogainak tagállamok közötti közelítését mind a polgári, mind a büntetőjogi eljárásokban támogatni kell;

Az európai igazságügyi kultúra kialakítása

| 105. | a jog valamennyi vetületét magában foglaló európai igazságügyi kultúra megteremtésére hív fel; e célból a következőkre mutat rá:






  — | az Európai Unió legfelső bírósági elnökei hálózata, a bírói tanácsok európai hálózata, az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége, az európai legfőbb ügyészek Eurojustice hálózata, valamint a bírósági tisztviselők és a jogi szakemberek sokat segíthetnének a bírói kar szakmai képzésének és a más tagállamok jogrendszerére irányuló kölcsönös megértés koordinálásával és előmozdításával, valamint megkönnyíthetnék a határokon átnyúló viták és problémák megoldását, továbbá tevékenységüket meg kell könnyíteni és elegendő finanszírozást kell számukra biztosítani; ennek egy teljességében finanszírozott európai igazságügyi képzés tervéhez kell vezetnie, amely a fent említett igazságügyi hálózatokkal együttműködve kerül kialakításra, elkerüli a programok és struktúrák szükségtelen párhuzamosságait, továbbá az európai igazságügyi képzési hálózatból és az európai jogi akadémiából álló európai igazságügyi akadémia létrehozásához vezet; |
| --- | --- | --- |

105.

a jog valamennyi vetületét magában foglaló európai igazságügyi kultúra megteremtésére hív fel; e célból a következőkre mutat rá:

—

az Európai Unió legfelső bírósági elnökei hálózata, a bírói tanácsok európai hálózata, az Európai Unió Államtanácsainak és Legfelső Közigazgatási Bíróságainak Szövetsége, az európai legfőbb ügyészek Eurojustice hálózata, valamint a bírósági tisztviselők és a jogi szakemberek sokat segíthetnének a bírói kar szakmai képzésének és a más tagállamok jogrendszerére irányuló kölcsönös megértés koordinálásával és előmozdításával, valamint megkönnyíthetnék a határokon átnyúló viták és problémák megoldását, továbbá tevékenységüket meg kell könnyíteni és elegendő finanszírozást kell számukra biztosítani; ennek egy teljességében finanszírozott európai igazságügyi képzés tervéhez kell vezetnie, amely a fent említett igazságügyi hálózatokkal együttműködve kerül kialakításra, elkerüli a programok és struktúrák szükségtelen párhuzamosságait, továbbá az európai igazságügyi képzési hálózatból és az európai jogi akadémiából álló európai igazságügyi akadémia létrehozásához vezet;

| — | aktív szakpolitikák létrehozására van szükség a külföldi jog kölcsönös megismerésének és megértésének előmozdítására, így nagyobb jogbiztonságot érhetünk el és előmozdíthatjuk az egymás elismeréséhez szükséges kölcsönös bizalmat; a szakpolitikáknak a gyakorló jogászok és a bírói kar számára biztosítaniuk kell a tapasztalatcserét, csereprogramokat, látogatásokat, tájékoztatást és tanfolyamokat, valamint a jogi képzésre vonatkozó létező nemzeti rendszerek koordinációját az EU-ban, és a gyakorló jogászok és bírák számára a nemzeti jogról szóló ismeretterjesztő tanfolyamokat; |
| --- | --- |

—

aktív szakpolitikák létrehozására van szükség a külföldi jog kölcsönös megismerésének és megértésének előmozdítására, így nagyobb jogbiztonságot érhetünk el és előmozdíthatjuk az egymás elismeréséhez szükséges kölcsönös bizalmat; a szakpolitikáknak a gyakorló jogászok és a bírói kar számára biztosítaniuk kell a tapasztalatcserét, csereprogramokat, látogatásokat, tájékoztatást és tanfolyamokat, valamint a jogi képzésre vonatkozó létező nemzeti rendszerek koordinációját az EU-ban, és a gyakorló jogászok és bírák számára a nemzeti jogról szóló ismeretterjesztő tanfolyamokat;

| 106. | ezért felhívja a Bizottságot, hogy támogassa egy közös képzési pont-/kreditrendszernek a bírák és a gyakorló jogászok számára történő, az egyetemek, más szakosodott felsőoktatási intézmények és illetékes szakmai szervezetek általi létrehozását; felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre a jogi képzést végző szervek egész Unióra kiterjedő hálózatát, amelynek akkreditációja gyakorló jogászok és bírák számára történő ismeretterjesztő kurzusok stabil és folyamatos alapon történő tartására szól a nemzeti jog, az összehasonlító jog és az európai jog területén; |
| --- | --- |

106.

ezért felhívja a Bizottságot, hogy támogassa egy közös képzési pont-/kreditrendszernek a bírák és a gyakorló jogászok számára történő, az egyetemek, más szakosodott felsőoktatási intézmények és illetékes szakmai szervezetek általi létrehozását; felhívja a Bizottságot, hogy hozza létre a jogi képzést végző szervek egész Unióra kiterjedő hálózatát, amelynek akkreditációja gyakorló jogászok és bírák számára történő ismeretterjesztő kurzusok stabil és folyamatos alapon történő tartására szól a nemzeti jog, az összehasonlító jog és az európai jog területén;

E-igazságszolgáltatás: az állampolgárok, gyakorló jogászok és a bírói kar rendelkezésére álló eszköz

| 107. | az e-igazságszolgáltatás közösségi szintű előmozdítására és fejlesztésére irányuló fokozottabb erőfeszítésre hív fel, az állampolgárok és vállalkozások igazságszolgáltatáshoz történő hozzáférése érdekében, valamint úgy véli, hogy:






  — | a kétoldalú projektekben együttműködő tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy munkájukat úgy tervezzék meg, hogy az a felesleges átfedések elkerülése érdekében közösségi szintre is átvihető legyen; |
| --- | --- | --- |

107.

az e-igazságszolgáltatás közösségi szintű előmozdítására és fejlesztésére irányuló fokozottabb erőfeszítésre hív fel, az állampolgárok és vállalkozások igazságszolgáltatáshoz történő hozzáférése érdekében, valamint úgy véli, hogy:

—

a kétoldalú projektekben együttműködő tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy munkájukat úgy tervezzék meg, hogy az a felesleges átfedések elkerülése érdekében közösségi szintre is átvihető legyen;

| — | a jelenlegi polgári jogi, különösen az eljárásjogi közösségi jogszabályokat jobban össze kell egyeztetni az információs technológia alkalmazásával, különösen az európai fizetési meghagyás, a kis értékű követelések eljárása, a polgári ügyekben a bizonyításfelvételről szóló rendelet (10), valamint az alternatív vitarendezés tekintetében, és intézkedéseket kellene hozni az elektronikus okiratok, valamint az adósok vagyonának átláthatósága terén; a cél az egyszerűbb, olcsóbb és gyorsabb polgári eljárások biztosítása a határokon átnyúló esetekben; |
| --- | --- |

—

a jelenlegi polgári jogi, különösen az eljárásjogi közösségi jogszabályokat jobban össze kell egyeztetni az információs technológia alkalmazásával, különösen az európai fizetési meghagyás, a kis értékű követelések eljárása, a polgári ügyekben a bizonyításfelvételről szóló rendelet (10), valamint az alternatív vitarendezés tekintetében, és intézkedéseket kellene hozni az elektronikus okiratok, valamint az adósok vagyonának átláthatósága terén; a cél az egyszerűbb, olcsóbb és gyorsabb polgári eljárások biztosítása a határokon átnyúló esetekben;

| — | az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerhez (ECRIS), valamint a Schengeni Információs Rendszerhez hasonló elektronikus eszközöket kell kifejleszteni; |
| --- | --- |

—

az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerhez (ECRIS), valamint a Schengeni Információs Rendszerhez hasonló elektronikus eszközöket kell kifejleszteni;

| 108. | úgy ítéli meg, hogy az e-igazságszolgáltatásnak egyszerűbbé kell tennie a polgárok jogi segítséghez való hozzáférését, le kell rövidítenie a bírósági eljárásokat, és javítania kell a bírósági eljárások hatékonyságán, ezért felszólít arra, hogy a jövőbeni többnyelvű e-igazságszolgáltatási portál tartalmazzon hozzáférést a jogi adatbázisokhoz, az elektronikus bírósági és bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségekhez, valamint olyan intelligens rendszerekhez, amelyeket arra fejlesztettek ki, hogy segítsék a polgárokat a jogi problémák és átfogó nyilvántartások, jogi szakemberek névjegyzékei és az egyes tagállamok jogrendszerét érthetően bemutató útmutatók kezelésében; |
| --- | --- |

108.

úgy ítéli meg, hogy az e-igazságszolgáltatásnak egyszerűbbé kell tennie a polgárok jogi segítséghez való hozzáférését, le kell rövidítenie a bírósági eljárásokat, és javítania kell a bírósági eljárások hatékonyságán, ezért felszólít arra, hogy a jövőbeni többnyelvű e-igazságszolgáltatási portál tartalmazzon hozzáférést a jogi adatbázisokhoz, az elektronikus bírósági és bíróságon kívüli jogorvoslati lehetőségekhez, valamint olyan intelligens rendszerekhez, amelyeket arra fejlesztettek ki, hogy segítsék a polgárokat a jogi problémák és átfogó nyilvántartások, jogi szakemberek névjegyzékei és az egyes tagállamok jogrendszerét érthetően bemutató útmutatók kezelésében;

| 109. | úgy ítéli meg, hogy a portált a bírák, bírósági tisztviselők, a nemzeti igazságügyi minisztériumok tisztviselői és a gyakorló jogászok általi használatra is kell tervezni, akik valamennyien jogosultak volnának arra, hogy a portál vonatkozó részéhez biztonságosan hozzáférjenek; felkér arra, hogy a portál ezen része engedélyezze a biztonságos kommunikációt, videokonferenciát és dokumentumcserét a bíróságok között, valamint a bíróságok és az eljárások részes felei között (az eljárások dematerializációja), tegye lehetővé az elektronikus aláírások ellenőrzését, biztosítsa a megfelelő ellenőrzési rendszereket, és biztosítson az információcserére szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

109.

úgy ítéli meg, hogy a portált a bírák, bírósági tisztviselők, a nemzeti igazságügyi minisztériumok tisztviselői és a gyakorló jogászok általi használatra is kell tervezni, akik valamennyien jogosultak volnának arra, hogy a portál vonatkozó részéhez biztonságosan hozzáférjenek; felkér arra, hogy a portál ezen része engedélyezze a biztonságos kommunikációt, videokonferenciát és dokumentumcserét a bíróságok között, valamint a bíróságok és az eljárások részes felei között (az eljárások dematerializációja), tegye lehetővé az elektronikus aláírások ellenőrzését, biztosítsa a megfelelő ellenőrzési rendszereket, és biztosítson az információcserére szolgáló eszközöket;

| 110. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi jövőbeni polgári jogi jogszabályt úgy alakítsák ki, hogy azokat fel lehessen használni on-line kérelmekben, amelyek minimális mennyiségű szöveg beírását teszik szükségessé; fellépést szorgalmaz annak biztosítására, hogy szükség esetén online segítséget nyújtsanak az összes hivatalos nyelven, és online elektronikus fordítói szolgáltatások álljanak rendelkezésre; hasonlóképpen, ha iratok kézbesítése szükséges, rendelkezni kell annak biztosításáról, hogy az iratokat elektronikus úton kézbesíthessék, a kommunikáció elektronikus levelezéssel legyen megoldható, és elektronikus aláírást lehessen alkalmazni, ha pedig szükséges a szóbeli tanúvallomás, ösztönözni kell a videokonferencia alkalmazását; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak minden jövőbeni javaslatába bele kell foglalnia egy indokolással ellátott nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy megvizsgálták a javaslat e-igazságszolgáltatás szerinti alkalmasságát; |
| --- | --- |

110.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy valamennyi jövőbeni polgári jogi jogszabályt úgy alakítsák ki, hogy azokat fel lehessen használni on-line kérelmekben, amelyek minimális mennyiségű szöveg beírását teszik szükségessé; fellépést szorgalmaz annak biztosítására, hogy szükség esetén online segítséget nyújtsanak az összes hivatalos nyelven, és online elektronikus fordítói szolgáltatások álljanak rendelkezésre; hasonlóképpen, ha iratok kézbesítése szükséges, rendelkezni kell annak biztosításáról, hogy az iratokat elektronikus úton kézbesíthessék, a kommunikáció elektronikus levelezéssel legyen megoldható, és elektronikus aláírást lehessen alkalmazni, ha pedig szükséges a szóbeli tanúvallomás, ösztönözni kell a videokonferencia alkalmazását; ezenkívül úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak minden jövőbeni javaslatába bele kell foglalnia egy indokolással ellátott nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy megvizsgálták a javaslat e-igazságszolgáltatás szerinti alkalmasságát;

| 111. | kéri, hogy az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos előélet kapjon kiemelt helyet; |
| --- | --- |

111.

kéri, hogy az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos előélet kapjon kiemelt helyet;

Prioritások a büntetőjogban

| 112. | felhív az alapvető jogok tiszteletben tartásán, a kölcsönös elismerés elvén és a koherens nemzeti büntetőjogi rendszerek fenntartásának szükségességén alapuló uniós büntetőjogi térség kialakítására, amelyet a következő eszközök segítségével kell létrehozni:






  — | egy, a büntetőeljárások során alkalmazott eljárási biztosítékokra vonatkozó ambiciózus jogi eszköz, amely az ártatlanság vélelmén alapul, és amely teljes mértékben megvalósítja a védelemhez való jogot; |
| --- | --- | --- |

112.

felhív az alapvető jogok tiszteletben tartásán, a kölcsönös elismerés elvén és a koherens nemzeti büntetőjogi rendszerek fenntartásának szükségességén alapuló uniós büntetőjogi térség kialakítására, amelyet a következő eszközök segítségével kell létrehozni:

—

egy, a büntetőeljárások során alkalmazott eljárási biztosítékokra vonatkozó ambiciózus jogi eszköz, amely az ártatlanság vélelmén alapul, és amely teljes mértékben megvalósítja a védelemhez való jogot;

| — | olyan, magas szintű biztosítékokat és védelmi jogokat nyújtó szilárd jogi keret, amely biztosítja a kétszeres büntetés tilalmának elvét és a büntetőeljárások tagállamok közötti áthelyezésének megkönnyítését, illetve a joghatósági ütközések megoldását, továbbá biztosítja az e jogokhoz és a jogorvoslati mechanizmusokhoz való tényleges hozzáférést; |
| --- | --- |

—

olyan, magas szintű biztosítékokat és védelmi jogokat nyújtó szilárd jogi keret, amely biztosítja a kétszeres büntetés tilalmának elvét és a büntetőeljárások tagállamok közötti áthelyezésének megkönnyítését, illetve a joghatósági ütközések megoldását, továbbá biztosítja az e jogokhoz és a jogorvoslati mechanizmusokhoz való tényleges hozzáférést;

| — | egy átfogó jogi keret, amely a bűncselekmények sértettjei, különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a nemi erőszak áldozatai számára a lehető legszélesebb körű védelmet – ezen belül megfelelő kárpótlást – nyújt, melyet tagállami szinten kell biztosítani; |
| --- | --- |

—

egy átfogó jogi keret, amely a bűncselekmények sértettjei, különösen a terrorizmus, a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és a nemi erőszak áldozatai számára a lehető legszélesebb körű védelmet – ezen belül megfelelő kárpótlást – nyújt, melyet tagállami szinten kell biztosítani;

| — | közös jogi keret, amely a tanúk számára a legszélesebb körű védelmet biztosítja, |
| --- | --- |

—

közös jogi keret, amely a tanúk számára a legszélesebb körű védelmet biztosítja,

| — | a fogva tartási körülmények minimumszabványai és az EU-ban a fogvatartottak jogainak közös felsorolása, ideértve az indokolatlanul fogva tartott vagy elítélt személyek kárpótlására vonatkozó megfelelő szabályokat is, amelyeket megerősít az EU és harmadik országok közötti, az elítélt állampolgárok hazatérésére vonatkozó megállapodások megkötése, a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztés büntetéseket kiszabó vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket alkalmazó ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról szóló, 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározat (11) teljes körű végrehajtása, illetve megfelelő uniós támogatás biztosítása új büntetésvégrehajtási intézmények – a regionális biztonsági tervek keretében sorra kerülő – építése céljára a túlzsúfolt börtönök problémájával küszködő tagállamokban, illetve a társadalomba történő visszailleszkedési programok megvalósítására; továbbá egy, a büntetőeljárásokban a bizonyításra és a bizonyítékok elfogadhatóságára vonatkozó átfogó jogi eszköz, |
| --- | --- |

—

a fogva tartási körülmények minimumszabványai és az EU-ban a fogvatartottak jogainak közös felsorolása, ideértve az indokolatlanul fogva tartott vagy elítélt személyek kárpótlására vonatkozó megfelelő szabályokat is, amelyeket megerősít az EU és harmadik országok közötti, az elítélt állampolgárok hazatérésére vonatkozó megállapodások megkötése, a kölcsönös elismerés elvének büntetőügyekben hozott, szabadságvesztés büntetéseket kiszabó vagy szabadságelvonással járó intézkedéseket alkalmazó ítéleteknek az Európai Unióban való végrehajtása céljából történő alkalmazásáról szóló, 2008. november 27-i 2008/909/IB tanácsi kerethatározat (11) teljes körű végrehajtása, illetve megfelelő uniós támogatás biztosítása új büntetésvégrehajtási intézmények – a regionális biztonsági tervek keretében sorra kerülő – építése céljára a túlzsúfolt börtönök problémájával küszködő tagállamokban, illetve a társadalomba történő visszailleszkedési programok megvalósítására; továbbá egy, a büntetőeljárásokban a bizonyításra és a bizonyítékok elfogadhatóságára vonatkozó átfogó jogi eszköz,

| — | egy európai jogalkotási eszköz elfogadása, amelynek célja a nemzetközi bűnszervezetek bevételei és vagyona elkobzásának és szociális célokra történő felhasználásának lehetővé tétele, |
| --- | --- |

—

egy európai jogalkotási eszköz elfogadása, amelynek célja a nemzetközi bűnszervezetek bevételei és vagyona elkobzásának és szociális célokra történő felhasználásának lehetővé tétele,

| — | egy, a büntetőeljárásokban a bizonyításra és a bizonyítékok elfogadhatóságára vonatkozó átfogó jogi eszköz, |
| --- | --- |

—

egy, a büntetőeljárásokban a bizonyításra és a bizonyítékok elfogadhatóságára vonatkozó átfogó jogi eszköz,

| — | jogi segítségnyújtás elegendő mértékű költségvetési források rendelkezésre bocsátása révén történő biztosítására irányuló intézkedések, és |
| --- | --- |

—

jogi segítségnyújtás elegendő mértékű költségvetési források rendelkezésre bocsátása révén történő biztosítására irányuló intézkedések, és

| — | különösen a gyermekek és nők ellen elkövetett erőszak elleni küzdelemre irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

—

különösen a gyermekek és nők ellen elkövetett erőszak elleni küzdelemre irányuló intézkedések;

| 113. | hangsúlyozza, hogy az illegális bevándorlással kapcsolatos munka során figyelembe kell venni az emberkereskedelem ellen folytatott küzdelemben tett erőfeszítéseket, és semmiképpen nem szabad megengedni a különösen sérülékeny helyzetű áldozatok büntetését, különös tekintettel a nőkre és gyermekekre, illetve nem szabad veszélyeztetni jogaik gyakorlását; |
| --- | --- |

113.

hangsúlyozza, hogy az illegális bevándorlással kapcsolatos munka során figyelembe kell venni az emberkereskedelem ellen folytatott küzdelemben tett erőfeszítéseket, és semmiképpen nem szabad megengedni a különösen sérülékeny helyzetű áldozatok büntetését, különös tekintettel a nőkre és gyermekekre, illetve nem szabad veszélyeztetni jogaik gyakorlását;

| 114. | hangsúlyozza, hogy Európában minden negyedik nő ki volt vagy van téve férfiak által elkövetett erőszaknak; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a jelenlegi uniós struktúrán belül konszolidálja a jogalapot annak érdekében, hogy a nőkkel szembeni erőszak széleskörű és nemi szempontokon alapuló definíciója révén a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni fellépés biztosítva legyen; kéri a nőkkel szembeni erőszakról szóló, az említett jogalapon nyugvó irányelv és európai cselekvési terv előterjesztését, amely biztosítja az erőszak megelőzését, az áldozatok védelmét és az elkövetők bíróság elé állítását; felkéri a tagállamokat, hogy vegyék kellőképpen figyelembe a női bevándorlók különleges körülményeit – különösen azt, hogy az EU-ba jól beilleszkedett (gyakran kettős állampolgársággal rendelkező) fiatal nők szüleikkel fenntartott vagy intim kapcsolatukban vallási és kulturális okokból vagy hagyományok alapján elkövetett emberrablás, jogtalan fogva tartás, testi vagy lelki erőszak áldozataivá válnak –, és olyan intézkedések elfogadásáról, amelyek biztosítják a támogatási és védelmi mechanizmusokhoz való érdemi hozzáférést; |
| --- | --- |

114.

hangsúlyozza, hogy Európában minden negyedik nő ki volt vagy van téve férfiak által elkövetett erőszaknak; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a jelenlegi uniós struktúrán belül konszolidálja a jogalapot annak érdekében, hogy a nőkkel szembeni erőszak széleskörű és nemi szempontokon alapuló definíciója révén a nőkkel szembeni erőszak minden formája elleni fellépés biztosítva legyen; kéri a nőkkel szembeni erőszakról szóló, az említett jogalapon nyugvó irányelv és európai cselekvési terv előterjesztését, amely biztosítja az erőszak megelőzését, az áldozatok védelmét és az elkövetők bíróság elé állítását; felkéri a tagállamokat, hogy vegyék kellőképpen figyelembe a női bevándorlók különleges körülményeit – különösen azt, hogy az EU-ba jól beilleszkedett (gyakran kettős állampolgársággal rendelkező) fiatal nők szüleikkel fenntartott vagy intim kapcsolatukban vallási és kulturális okokból vagy hagyományok alapján elkövetett emberrablás, jogtalan fogva tartás, testi vagy lelki erőszak áldozataivá válnak –, és olyan intézkedések elfogadásáról, amelyek biztosítják a támogatási és védelmi mechanizmusokhoz való érdemi hozzáférést;

| 115. | kitart amellett, hogy a nemek kérdését az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló stratégia fejlesztésének valamennyi stádiumában figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

115.

kitart amellett, hogy a nemek kérdését az emberkereskedelem elleni küzdelemre irányuló stratégia fejlesztésének valamennyi stádiumában figyelembe kell venni;

Átfogó és többrétegű biztonsági stratégia: A polgárait védelmező Európa (Bűnüldözés az állampolgárok jogainak biztosításával)

| 116. | bírálatának ad hangot amiatt, hogy nincs olyan átfogó főterv, amely felvázolná az EU biztonsági és határigazgatási stratégiájának általános célkitűzéseit és teljes felépítését, illetve az olyan részletek hiánya miatt, amelyek megmutatják, hogy (a már megvalósult, illetve előkészítés vagy politikai szintű kialakítás alatt álló) programok és rendszerek hogyan működnek majd együtt, és hogyan lehet majd optimalizálni közöttük a kapcsolatokat; arra az álláspontra helyezkedik, hogy az EU biztonsági és határigazgatási stratégiája felépítésének kigondolásakor a Bizottságnak mindenekelőtt a hatályos jogszabályok hatékonyságát kellene elemeznie, azok optimális szinergiáinak kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

116.

bírálatának ad hangot amiatt, hogy nincs olyan átfogó főterv, amely felvázolná az EU biztonsági és határigazgatási stratégiájának általános célkitűzéseit és teljes felépítését, illetve az olyan részletek hiánya miatt, amelyek megmutatják, hogy (a már megvalósult, illetve előkészítés vagy politikai szintű kialakítás alatt álló) programok és rendszerek hogyan működnek majd együtt, és hogyan lehet majd optimalizálni közöttük a kapcsolatokat; arra az álláspontra helyezkedik, hogy az EU biztonsági és határigazgatási stratégiája felépítésének kigondolásakor a Bizottságnak mindenekelőtt a hatályos jogszabályok hatékonyságát kellene elemeznie, azok optimális szinergiáinak kialakítása érdekében;

| 117. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az EU jövőbeli fellépései során teljes mértékben tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, és megfelelő egyensúlyt alakít ki a biztonság és a szabadság érvényesülése között, és hogy e célkitűzést megfelelő ellenőrzés és ésszerűsítés kíséri; meggyőződéssel hisz a jogszerűség elsődlegességében, a hatékony bírósági felülvizsgálatban és az elszámoltathatóságban; |
| --- | --- |

117.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az EU jövőbeli fellépései során teljes mértékben tiszteletben tartja az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat, és megfelelő egyensúlyt alakít ki a biztonság és a szabadság érvényesülése között, és hogy e célkitűzést megfelelő ellenőrzés és ésszerűsítés kíséri; meggyőződéssel hisz a jogszerűség elsődlegességében, a hatékony bírósági felülvizsgálatban és az elszámoltathatóságban;

| 118. | a Lisszaboni Szerződés által meghatározott új intézményi kereteken belül kötelezettséget vállal arra, hogy a Bizottsággal és a Tanáccsal együttműködve az uniós büntetőjogi keret kialakításakor az EU-polgárok szabadságjogainak előmozdítását helyezi középpontba; úgy véli, hogy a polgárok terrorizmustól és szervezett bűnözéstől való védelmének elsődleges feladatát hatékony jogszabályokkal és operatív eszközökkel kell megerősíteni, figyelembe véve e jelenségek globális dimenzióját, és olyan egyértelmű jogszabályba kell foglalni, amely az EU polgárai számára biztosítja jogaik védelmét, beleértve azt a jogukat, hogy fellépjenek az aránytalan vagy nem egyértelmű szabályok, illetve a szabályok nem megfelelő végrehajtása ellen; |
| --- | --- |

118.

a Lisszaboni Szerződés által meghatározott új intézményi kereteken belül kötelezettséget vállal arra, hogy a Bizottsággal és a Tanáccsal együttműködve az uniós büntetőjogi keret kialakításakor az EU-polgárok szabadságjogainak előmozdítását helyezi középpontba; úgy véli, hogy a polgárok terrorizmustól és szervezett bűnözéstől való védelmének elsődleges feladatát hatékony jogszabályokkal és operatív eszközökkel kell megerősíteni, figyelembe véve e jelenségek globális dimenzióját, és olyan egyértelmű jogszabályba kell foglalni, amely az EU polgárai számára biztosítja jogaik védelmét, beleértve azt a jogukat, hogy fellépjenek az aránytalan vagy nem egyértelmű szabályok, illetve a szabályok nem megfelelő végrehajtása ellen;

| 119. | úgy véli, hogy a tagállamoknak meg kellene vizsgálniuk, milyen mértékben valósítható meg az uniós büntetőjogi keret; |
| --- | --- |

119.

úgy véli, hogy a tagállamoknak meg kellene vizsgálniuk, milyen mértékben valósítható meg az uniós büntetőjogi keret;

| 120. | felkéri az EU-t, hogy ismerje el a terrorizmus közvetett áldozatainak méltóságát, bátorságát és szenvedését, továbbá hangsúlyozza, hogy prioritásként kell kezelni a terrorizmus áldozatai jogainak védelmét és előmozdítását, csakúgy, mint ennek megfelelő anyagi kárpótlásukat; elismeri a nők mint a terrorizmus közvetett áldozatai rendkívüli kiszolgáltatottságát; |
| --- | --- |

120.

felkéri az EU-t, hogy ismerje el a terrorizmus közvetett áldozatainak méltóságát, bátorságát és szenvedését, továbbá hangsúlyozza, hogy prioritásként kell kezelni a terrorizmus áldozatai jogainak védelmét és előmozdítását, csakúgy, mint ennek megfelelő anyagi kárpótlásukat; elismeri a nők mint a terrorizmus közvetett áldozatai rendkívüli kiszolgáltatottságát;

| 121. | kéri egy, az áldozatok számára megfelelő védelmet és kompenzációt biztosító átfogó jogi keret elfogadását, mégpedig az áldozatok védelmére vonatkozó hatályos eszközök módosításáról szóló kerethatározat-tervezet elfogadása révén; alapvető jelentőségűnek tartja egy közös megközelítés kidolgozását, amelynek keretében következetesen és erőteljesebben lehet reagálni az áldozatok igényeire és jogaira, biztosítva, hogy az áldozatokat áldozatokként, ne pedig bűnözőkként kezeljék; |
| --- | --- |

121.

kéri egy, az áldozatok számára megfelelő védelmet és kompenzációt biztosító átfogó jogi keret elfogadását, mégpedig az áldozatok védelmére vonatkozó hatályos eszközök módosításáról szóló kerethatározat-tervezet elfogadása révén; alapvető jelentőségűnek tartja egy közös megközelítés kidolgozását, amelynek keretében következetesen és erőteljesebben lehet reagálni az áldozatok igényeire és jogaira, biztosítva, hogy az áldozatokat áldozatokként, ne pedig bűnözőkként kezeljék;

| 122. | üdvözli, hogy a svéd elnökség prioritásként kezeli a bűncselekmények és a szexuális zaklatás áldozatainak – többek között az erőszak veszélyének kitett nőknek – nyújtott támogatást; ösztönzi a Tanácsot, hogy a stockholmi programba illesszen be egy olyan átfogó, a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló európai stratégiát, amely megelőző intézkedésekből (ilyen például a közvélemény figyelmének felhívása a nőkkel szemben férfiak által elkövetett erőszakra), az áldozatok védelmére irányuló politikákból – ezen belül a bűncselekmények áldozatainak jogairól, valamint a bűncselekmények áldozatainak, különösen a jelentős bűncselekményeknek egyre gyakrabban áldozatul eső fiatal lányoknak, nyújtott támogatás megerősítéséről szóló külön szakaszból –, valamint az elkövetők bíróság elé állítására irányuló konkrét intézkedésekből áll; felkéri a spanyol elnökséget, hogy megbízatása alatt maradéktalanul hajtsa végre a stockholmi programban megállapított cselekvési tervet, és havonta tájékoztassa a Parlamentet az elért előrelépésekről; |
| --- | --- |

122.

üdvözli, hogy a svéd elnökség prioritásként kezeli a bűncselekmények és a szexuális zaklatás áldozatainak – többek között az erőszak veszélyének kitett nőknek – nyújtott támogatást; ösztönzi a Tanácsot, hogy a stockholmi programba illesszen be egy olyan átfogó, a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló európai stratégiát, amely megelőző intézkedésekből (ilyen például a közvélemény figyelmének felhívása a nőkkel szemben férfiak által elkövetett erőszakra), az áldozatok védelmére irányuló politikákból – ezen belül a bűncselekmények áldozatainak jogairól, valamint a bűncselekmények áldozatainak, különösen a jelentős bűncselekményeknek egyre gyakrabban áldozatul eső fiatal lányoknak, nyújtott támogatás megerősítéséről szóló külön szakaszból –, valamint az elkövetők bíróság elé állítására irányuló konkrét intézkedésekből áll; felkéri a spanyol elnökséget, hogy megbízatása alatt maradéktalanul hajtsa végre a stockholmi programban megállapított cselekvési tervet, és havonta tájékoztassa a Parlamentet az elért előrelépésekről;

| 123. | véleménye szerint a biztonságos Európa legitim célkitűzés, és egyetért azzal, hogy fontos folyamatosan fejleszteni és erősíteni az EU közös politikáit a terrorizmus elleni harc, a szervezett bűnözés, az illegális bevándorlás, az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás területén; |
| --- | --- |

123.

véleménye szerint a biztonságos Európa legitim célkitűzés, és egyetért azzal, hogy fontos folyamatosan fejleszteni és erősíteni az EU közös politikáit a terrorizmus elleni harc, a szervezett bűnözés, az illegális bevándorlás, az emberkereskedelem és a szexuális kizsákmányolás területén;

| 124. | felszólít a szervezett bűnözés elleni, egész Európát átfogó stratégia kidolgozására, amely egyesíti a tagállamok, az európai intézmények, az EU szakosodott ügynökségei, illetve az információcsere-hálózatok erőfeszítéseit és a rendelkezésükre álló forrásokat; hangsúlyozza, hogy a szervezett gazdasági bűnözés – mint például a dohánycsempészet – bevételkiesést okoz, ami tovább nehezíti több uniós tagállam már amúgy is súlyos pénzügyi helyzetét, és ezért felszólít hatékony megelőző intézkedések sürgős elfogadására; |
| --- | --- |

124.

felszólít a szervezett bűnözés elleni, egész Európát átfogó stratégia kidolgozására, amely egyesíti a tagállamok, az európai intézmények, az EU szakosodott ügynökségei, illetve az információcsere-hálózatok erőfeszítéseit és a rendelkezésükre álló forrásokat; hangsúlyozza, hogy a szervezett gazdasági bűnözés – mint például a dohánycsempészet – bevételkiesést okoz, ami tovább nehezíti több uniós tagállam már amúgy is súlyos pénzügyi helyzetét, és ezért felszólít hatékony megelőző intézkedések sürgős elfogadására;

| 125. | úgy véli, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni további fellépéseket inkább az alapvető jogok védelme irányában kellene kialakítani, valamint megfelelő tanúvédelmet és ösztönzőket kellene biztosítani azok számára, akik együttműködnek a terrorista hálózatok felszámolásában, továbbá biztosítani kell a magas kockázati kategóriába tartozó egyénekre irányuló prevenciós és integrációs politikát, minden körülmények között prioritást biztosítva gazdasági és szociális szintű etikai megelőző intézkedéseknek, illetve a terrorizmus áldozataira vonatkozó helyreállító és kárpótlási intézkedések számára; |
| --- | --- |

125.

úgy véli, hogy a szervezett bűnözés és a terrorizmus elleni további fellépéseket inkább az alapvető jogok védelme irányában kellene kialakítani, valamint megfelelő tanúvédelmet és ösztönzőket kellene biztosítani azok számára, akik együttműködnek a terrorista hálózatok felszámolásában, továbbá biztosítani kell a magas kockázati kategóriába tartozó egyénekre irányuló prevenciós és integrációs politikát, minden körülmények között prioritást biztosítva gazdasági és szociális szintű etikai megelőző intézkedéseknek, illetve a terrorizmus áldozataira vonatkozó helyreállító és kárpótlási intézkedések számára;

| 126. | különösen fontosnak tartja, hogy az EU komoly erőfeszítést tegyen az egyre nagyobb problémát jelentő embercsempészet elleni küzdelem érdekében, és hogy az embercsempészet ellen mind az EU-n belül, mind az EU-n kívül kell küzdeni, valamint, hogy az összes intézkedési javaslatot elemezni kell a nemekre vonatkozóan; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak és a tagállamoknak különösen az embercsempészet áldozatai által szolgáltatásokra vonatkozóan támasztott kereslet ellen kell küzdeniük büntetések, oktatási intézkedések és figyelemfelkeltő kampányok révén; úgy ítéli meg, hogy – mivel a szexuális célú embercsempészet abszolút értékben e bűncselekmények döntő részét (az ENSZ adatai szerint 79 %-át) alkotja – az ilyen szolgáltatások megvásárlása iránti kereslet és az embercsempészet közötti összefüggést egyértelművé kell tenni és el kell ismerni, hogy ha a szexuális szolgáltatások megvásárlása iránti keresletet ellenőrzik, akkor az embercsempészetet is csökkentik; |
| --- | --- |

126.

különösen fontosnak tartja, hogy az EU komoly erőfeszítést tegyen az egyre nagyobb problémát jelentő embercsempészet elleni küzdelem érdekében, és hogy az embercsempészet ellen mind az EU-n belül, mind az EU-n kívül kell küzdeni, valamint, hogy az összes intézkedési javaslatot elemezni kell a nemekre vonatkozóan; úgy ítéli meg, hogy az EU-nak és a tagállamoknak különösen az embercsempészet áldozatai által szolgáltatásokra vonatkozóan támasztott kereslet ellen kell küzdeniük büntetések, oktatási intézkedések és figyelemfelkeltő kampányok révén; úgy ítéli meg, hogy – mivel a szexuális célú embercsempészet abszolút értékben e bűncselekmények döntő részét (az ENSZ adatai szerint 79 %-át) alkotja – az ilyen szolgáltatások megvásárlása iránti kereslet és az embercsempészet közötti összefüggést egyértelművé kell tenni és el kell ismerni, hogy ha a szexuális szolgáltatások megvásárlása iránti keresletet ellenőrzik, akkor az embercsempészetet is csökkentik;

| 127. | szorgalmazza az átláthatóság és a feddhetetlenség támogatását, valamint a korrupció elleni, célorientált terven és a tagállamok által hozott korrupcióellenes intézkedések – különösen a maga az EU által kidolgozott eszközök végrehajtásának – időszakos értékelésén alapuló erőteljesebb küzdelmet, különös figyelmet fordítva a határokon átnyúló korrupcióra; szorgalmazza továbbá egy átfogó korrupcióellenes stratégia kidolgozását és e stratégia végrehajtásának időszakos felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

127.

szorgalmazza az átláthatóság és a feddhetetlenség támogatását, valamint a korrupció elleni, célorientált terven és a tagállamok által hozott korrupcióellenes intézkedések – különösen a maga az EU által kidolgozott eszközök végrehajtásának – időszakos értékelésén alapuló erőteljesebb küzdelmet, különös figyelmet fordítva a határokon átnyúló korrupcióra; szorgalmazza továbbá egy átfogó korrupcióellenes stratégia kidolgozását és e stratégia végrehajtásának időszakos felülvizsgálatát;

| 128. | szorgalmazza a civil társadalom által végzett korrupcióellenes és feddhetetlenségi ellenőrzés, valamint a polgárok korrupcióellenes szerepvállalásának aktív támogatását nemcsak politikai konzultációk kezdése és közvetlen kommunikációs csatornák létrehozása, hanem források és programok annak biztosítására való fordítása révén, hogy a polgárok könnyen felhasználhassák a számukra biztosított mozgásteret; |
| --- | --- |

128.

szorgalmazza a civil társadalom által végzett korrupcióellenes és feddhetetlenségi ellenőrzés, valamint a polgárok korrupcióellenes szerepvállalásának aktív támogatását nemcsak politikai konzultációk kezdése és közvetlen kommunikációs csatornák létrehozása, hanem források és programok annak biztosítására való fordítása révén, hogy a polgárok könnyen felhasználhassák a számukra biztosított mozgásteret;

| 129. | hangsúlyozza, hogy növekszik a személyazonosság-lopások száma, és sürgeti a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre szolgáló átfogó uniós szintű stratégia létrehozását, amelyet az internetszolgáltatókkal és felhasználói szervezetekkel együttműködésben kell kidolgozni, valamint szorgalmazza egy EU-s helpdesk létrehozását a személyazonosság ellopása és a személyazonossággal való csalás áldozatainak segítésére; |
| --- | --- |

129.

hangsúlyozza, hogy növekszik a személyazonosság-lopások száma, és sürgeti a számítástechnikai bűnözés elleni küzdelemre szolgáló átfogó uniós szintű stratégia létrehozását, amelyet az internetszolgáltatókkal és felhasználói szervezetekkel együttműködésben kell kidolgozni, valamint szorgalmazza egy EU-s helpdesk létrehozását a személyazonosság ellopása és a személyazonossággal való csalás áldozatainak segítésére;

| 130. | szorgalmazza a joghatóságra vonatkozó szabályok és a virtuális térre alkalmazandó jogi keret egyértelműsítését a határokon átnyúló nyomozások és a bűnüldöző hatóságok és üzemeltetők közötti együttműködési megállapodások támogatása érdekében, különösen az internetes gyermekpornográfia elleni küzdelem tekintetében; |
| --- | --- |

130.

szorgalmazza a joghatóságra vonatkozó szabályok és a virtuális térre alkalmazandó jogi keret egyértelműsítését a határokon átnyúló nyomozások és a bűnüldöző hatóságok és üzemeltetők közötti együttműködési megállapodások támogatása érdekében, különösen az internetes gyermekpornográfia elleni küzdelem tekintetében;

| 131. | hatékonyabb és eredményorientáltabb politikákat szorgalmaz a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés megvalósításának előmozdítása érdekében, az Europol és az Eurojust nyomozásokba történő rendszeresebb bekapcsolása révén, különösen a szervezett bűnözéssel, csalással, korrupcióval és egyéb olyan, súlyos bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben, amelyek jelentősen veszélyeztetik a polgárok biztonságát és az EU pénzügyi érdekeit; |
| --- | --- |

131.

hatékonyabb és eredményorientáltabb politikákat szorgalmaz a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés megvalósításának előmozdítása érdekében, az Europol és az Eurojust nyomozásokba történő rendszeresebb bekapcsolása révén, különösen a szervezett bűnözéssel, csalással, korrupcióval és egyéb olyan, súlyos bűncselekményekkel kapcsolatos ügyekben, amelyek jelentősen veszélyeztetik a polgárok biztonságát és az EU pénzügyi érdekeit;

| 132. | kéri, hogy évente tegyenek közzé egy jelentést az EU-n belüli bűnözésről, amely összefoglalná az olyan szakterületekkel kapcsolatos jelentéseket, mint a szervezett bűnözés értékelése és az Eurojust éves beszámolója, valamint hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és az embercsempészethez és számítástechnikai bűnözéshez hasonló határokon átnyúló bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében interdiszciplináris megközelítésre és átfogó stratégiára van szükség; |
| --- | --- |

132.

kéri, hogy évente tegyenek közzé egy jelentést az EU-n belüli bűnözésről, amely összefoglalná az olyan szakterületekkel kapcsolatos jelentéseket, mint a szervezett bűnözés értékelése és az Eurojust éves beszámolója, valamint hangsúlyozza, hogy a terrorizmus és az embercsempészethez és számítástechnikai bűnözéshez hasonló határokon átnyúló bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem érdekében interdiszciplináris megközelítésre és átfogó stratégiára van szükség;

| 133. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt a legjobb gyakorlatok cseréjét és a radikalizálódás elleni fellépések terén szerzett tapasztalatok cseréjét illetően; e tekintetben úgy ítéli meg, hogy a helyi és regionális hatóságok jó helyzetben vannak a radikalizálódás és polarizálódás elleni küzdelemben szerzett tapasztalatok cseréjét illetően, ezért felszólít a terrorizmus elleni stratégiák kialakításába történő bevonásukra; |
| --- | --- |

133.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan működjenek együtt a legjobb gyakorlatok cseréjét és a radikalizálódás elleni fellépések terén szerzett tapasztalatok cseréjét illetően; e tekintetben úgy ítéli meg, hogy a helyi és regionális hatóságok jó helyzetben vannak a radikalizálódás és polarizálódás elleni küzdelemben szerzett tapasztalatok cseréjét illetően, ezért felszólít a terrorizmus elleni stratégiák kialakításába történő bevonásukra;

| 134. | szorgalmazza a tagállamok közötti rendőrségi együttműködés ösztönzését a kölcsönös ismeretek és bizalom, a közös képzés támogatása, valamint közös rendőri együttműködési csapatoknak és diákcsere-programoknak az Európai Rendőrakadémiával együttműködésben történő létrehozása révén; |
| --- | --- |

134.

szorgalmazza a tagállamok közötti rendőrségi együttműködés ösztönzését a kölcsönös ismeretek és bizalom, a közös képzés támogatása, valamint közös rendőri együttműködési csapatoknak és diákcsere-programoknak az Európai Rendőrakadémiával együttműködésben történő létrehozása révén;

| 135. | felszólítja a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy sürgősen rendezze az Európai Bíróság ítéletét követően az érintett ügyekkel kapcsolatban kialakult jogi helyzetet, különös tekintettel a Kadi-ügyben történt feketelistázásra (12), eközben pedig teljes mértékben vegyék figyelembe az érintettek alapvető jogait, ideértve a tisztességes eljáráshoz és jogorvoslathoz való jogot is; |
| --- | --- |

135.

felszólítja a Bizottságot és az Európai Tanácsot, hogy sürgősen rendezze az Európai Bíróság ítéletét követően az érintett ügyekkel kapcsolatban kialakult jogi helyzetet, különös tekintettel a Kadi-ügyben történt feketelistázásra (12), eközben pedig teljes mértékben vegyék figyelembe az érintettek alapvető jogait, ideértve a tisztességes eljáráshoz és jogorvoslathoz való jogot is;

| 136. | szorgalmazza az ECRIS fejlesztését annak lehetővé tétele érdekében, hogy a különböző tagállamokban történő visszaeső bűnözést meg lehessen akadályozni, különös tekintettel a gyermekek elleni bűncselekményekre; |
| --- | --- |

136.

szorgalmazza az ECRIS fejlesztését annak lehetővé tétele érdekében, hogy a különböző tagállamokban történő visszaeső bűnözést meg lehessen akadályozni, különös tekintettel a gyermekek elleni bűncselekményekre;

| 137. | mindenekelőtt a Bizottságot szólítja fel arra, hogy az érdekelt felekkel, köztük a civil társadalommal kezdjen korai megbeszéléseket és konzultációkat az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények ellen küzdő, az EUMSZ 86. cikkében előírt Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos összes kérdésről; |
| --- | --- |

137.

mindenekelőtt a Bizottságot szólítja fel arra, hogy az érdekelt felekkel, köztük a civil társadalommal kezdjen korai megbeszéléseket és konzultációkat az Unió pénzügyi érdekeit érintő bűncselekmények ellen küzdő, az EUMSZ 86. cikkében előírt Európai Ügyészség létrehozásával kapcsolatos összes kérdésről;

| 138. | hangsúlyozza egy átfogó európai biztonságpolitika kialakításának szükségességét a tagállamok biztonságpolitikai tervei, a fokozottabb szolidaritás elve, valamint az uniós ügynökségek, hálózatok és információcsere hozzáadott értékének objektív értékelése alapján; a nemzeti parlamentekkel együtt alaposan meg kívánja vizsgálni a Tanács valamennyi, az EU belső biztonságára vonatkozó operatív együttműködés terén végzett tevékenységét; |
| --- | --- |

138.

hangsúlyozza egy átfogó európai biztonságpolitika kialakításának szükségességét a tagállamok biztonságpolitikai tervei, a fokozottabb szolidaritás elve, valamint az uniós ügynökségek, hálózatok és információcsere hozzáadott értékének objektív értékelése alapján; a nemzeti parlamentekkel együtt alaposan meg kívánja vizsgálni a Tanács valamennyi, az EU belső biztonságára vonatkozó operatív együttműködés terén végzett tevékenységét;

| 139. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan biztonsági stratégiákat, amelyek a nemzetközi szervezett bűnözésnek és a terrorizmusnak mind a belső, mind a külső aspektusaival foglalkoznak; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU összehangoltabb megközelítést fogadjon el az európai biztonság- és védelempolitikával és a bel- és igazságügyekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

139.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan biztonsági stratégiákat, amelyek a nemzetközi szervezett bűnözésnek és a terrorizmusnak mind a belső, mind a külső aspektusaival foglalkoznak; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU összehangoltabb megközelítést fogadjon el az európai biztonság- és védelempolitikával és a bel- és igazságügyekkel kapcsolatban;

| 140. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el a kábítószerekre vonatkozó jelenlegi nemzetközi, európai és nemzeti jogszabályok és politikák értékelését, valamint támogassák a károk csökkentését, megelőzését és helyreállítását célzó politikákat, elsősorban tekintettel az e kérdésekről tartott ENSZ-konferenciákra; |
| --- | --- |

140.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a tagállamokat, hogy végezzék el a kábítószerekre vonatkozó jelenlegi nemzetközi, európai és nemzeti jogszabályok és politikák értékelését, valamint támogassák a károk csökkentését, megelőzését és helyreállítását célzó politikákat, elsősorban tekintettel az e kérdésekről tartott ENSZ-konferenciákra;

Operatív szervek, ügynökségek és technikai eszközök

| 141. | nagy jelentőséget tulajdonít az Eurojust és az Europol megerősítésének, és karöltve a nemzeti parlamentekkel elkötelezte magát tevékenységük meghatározásában, értékelésében és az ellenőrzésében történő teljes körű részvétel mellett, különösen az európai ügyész tisztségének létrehozására vonatkozó előrelépés lehetőségeinek feltárása érdekében; |
| --- | --- |

141.

nagy jelentőséget tulajdonít az Eurojust és az Europol megerősítésének, és karöltve a nemzeti parlamentekkel elkötelezte magát tevékenységük meghatározásában, értékelésében és az ellenőrzésében történő teljes körű részvétel mellett, különösen az európai ügyész tisztségének létrehozására vonatkozó előrelépés lehetőségeinek feltárása érdekében;

| 142. | megállapítja, hogy a pénzügyi és gazdasági bűnözés elleni küzdelmet folytatni, sőt fokozni kell; megállapítja ebben az összefüggésben, hogy különösen fontos az euró, mint az Unió szimbólumának védelme; megállapítja, hogy az EU alapvető céljai között kellene szerepelnie a hamisítás elleni küzdelemnek, valamint a Periklész-program megszilárdításának és megerősítésének; |
| --- | --- |

142.

megállapítja, hogy a pénzügyi és gazdasági bűnözés elleni küzdelmet folytatni, sőt fokozni kell; megállapítja ebben az összefüggésben, hogy különösen fontos az euró, mint az Unió szimbólumának védelme; megállapítja, hogy az EU alapvető céljai között kellene szerepelnie a hamisítás elleni küzdelemnek, valamint a Periklész-program megszilárdításának és megerősítésének;

| 143. | felszólít a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (13), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikkének (15) felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

143.

felszólít a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott személyes adatok védelméről szóló, 2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározat (13), valamint a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) és a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikkének (15) felülvizsgálatára;

| 144. | felszólít a szakosodott hálózatok (például a SIS II, a VIS, a váminformációs rendszer, az Eurodac – amely a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására létrehozott rendszer– és a jogi hálózatok) révén a nemzeti közigazgatási szervek, az európai ügynökségek és a közös operatív csoportok közötti szorosabb és mélyebb együttműködésre, valamint a hírszerző és rendőri szolgálatok közötti konkrét, nemzeti és európai szinten történő együttműködésre a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc terén; úgy ítéli meg, hogy hatékonyabb európai rendőrségi együttműködést kell garantálni a harmadik országok és az Európai Unió tagállamai között olyan megfelelő biztosítékokkal, amelyek biztosítják a személyes adatok megfelelő szintű védelmét; |
| --- | --- |

144.

felszólít a szakosodott hálózatok (például a SIS II, a VIS, a váminformációs rendszer, az Eurodac – amely a dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására létrehozott rendszer– és a jogi hálózatok) révén a nemzeti közigazgatási szervek, az európai ügynökségek és a közös operatív csoportok közötti szorosabb és mélyebb együttműködésre, valamint a hírszerző és rendőri szolgálatok közötti konkrét, nemzeti és európai szinten történő együttműködésre a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc terén; úgy ítéli meg, hogy hatékonyabb európai rendőrségi együttműködést kell garantálni a harmadik országok és az Európai Unió tagállamai között olyan megfelelő biztosítékokkal, amelyek biztosítják a személyes adatok megfelelő szintű védelmét;

| 145. | nehezményezi, hogy nem történt előrelépés a korszerűsített SIS II és az új VIS megvalósítása terén, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a további késedelmek elkerülése érdekében fokozzák a saját szintjükön folyó valamennyi előkészületet; |
| --- | --- |

145.

nehezményezi, hogy nem történt előrelépés a korszerűsített SIS II és az új VIS megvalósítása terén, és sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a további késedelmek elkerülése érdekében fokozzák a saját szintjükön folyó valamennyi előkészületet;

| 146. | hangsúlyozza, hogy az olyan nagy európai informatikai rendszerek számára, mint a SIS II., a VIS és az Eurodac hatékony, fenntartható és biztonságos igazgatási rendszert kell kidolgozni, amely biztosítja, hogy a fenti rendszerekre vonatkozó szabályokat teljes mértékben végrehajtják a cél, a hozzáférési jogok, valamint a biztonsági és adatvédelmi rendelkezések tekintetében; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az EU számára elengedhetetlen a személyes adatok védelméről szóló átfogó és egységes szabályozás; |
| --- | --- |

146.

hangsúlyozza, hogy az olyan nagy európai informatikai rendszerek számára, mint a SIS II., a VIS és az Eurodac hatékony, fenntartható és biztonságos igazgatási rendszert kell kidolgozni, amely biztosítja, hogy a fenti rendszerekre vonatkozó szabályokat teljes mértékben végrehajtják a cél, a hozzáférési jogok, valamint a biztonsági és adatvédelmi rendelkezések tekintetében; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az EU számára elengedhetetlen a személyes adatok védelméről szóló átfogó és egységes szabályozás;

| 147. | emlékeztet arra, hogy bizonyos területeken az ügynökségek – például az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az Eurojust, az Europol, a FRONTEX és az EASO– felállítása igen hasznosnak bizonyult a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása szempontjából; úgy véli, hogy mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség alapja a schengeni együttműködés, alapvető fontosságú és elengedhetetlen egy európai ügynökség felállítása az e területen működő alapvető információs rendszerek, nevezetesen a SIS II, a VIS és az Eurodac irányítása céljából, mert ez tűnik a legmegbízhatóbb megoldásnak; |
| --- | --- |

147.

emlékeztet arra, hogy bizonyos területeken az ügynökségek – például az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, az Eurojust, az Europol, a FRONTEX és az EASO– felállítása igen hasznosnak bizonyult a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása szempontjából; úgy véli, hogy mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség alapja a schengeni együttműködés, alapvető fontosságú és elengedhetetlen egy európai ügynökség felállítása az e területen működő alapvető információs rendszerek, nevezetesen a SIS II, a VIS és az Eurodac irányítása céljából, mert ez tűnik a legmegbízhatóbb megoldásnak;

| 148. | sajnálja, hogy a Lisszaboni Szerződés anélkül lép hatályba, hogy a Tanács és a Bizottság megfelelően előkészítette volna a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség programjának új lendületet adó intézkedéseket; rámutat arra, hogy az európai biztonsági és védelmi politikával, különösen a külügyi szolgálattal kapcsolatban végzett munkával ellentétben semmilyen előkészítő munkát nem végeztek az átláthatóság (EUMSz. 15. cikke), az adatvédelem (EUMSz. 16. cikke) és a megkülönböztetésmentesség (EUMSz. 18. cikke) jogalapjának végrehajtása érdekében, és hogy e helyzet elhúzódó jogbizonytalanságot eredményezhet, ami különösen érinti majd a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség programját; a fentiek fényében és hivatkozva az EUMSz. 265. cikkére, kéri a Bizottságot, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében 2010. szeptember 1-ig nyújtsa be az alábbiakat:






  — | az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó politikák, valamint az európai szinten működő ügynökségek (ezen belül a schengeni hatóságok, az Europol, az Eurojust, a Frontex és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal) értékelésébe való bevonását körvonalazó jogalkotási keretjavaslat; |
| --- | --- | --- |

148.

sajnálja, hogy a Lisszaboni Szerződés anélkül lép hatályba, hogy a Tanács és a Bizottság megfelelően előkészítette volna a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség programjának új lendületet adó intézkedéseket; rámutat arra, hogy az európai biztonsági és védelmi politikával, különösen a külügyi szolgálattal kapcsolatban végzett munkával ellentétben semmilyen előkészítő munkát nem végeztek az átláthatóság (EUMSz. 15. cikke), az adatvédelem (EUMSz. 16. cikke) és a megkülönböztetésmentesség (EUMSz. 18. cikke) jogalapjának végrehajtása érdekében, és hogy e helyzet elhúzódó jogbizonytalanságot eredményezhet, ami különösen érinti majd a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség programját; a fentiek fényében és hivatkozva az EUMSz. 265. cikkére, kéri a Bizottságot, hogy rendes jogalkotási eljárás keretében 2010. szeptember 1-ig nyújtsa be az alábbiakat:

—

az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó politikák, valamint az európai szinten működő ügynökségek (ezen belül a schengeni hatóságok, az Europol, az Eurojust, a Frontex és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal) értékelésébe való bevonását körvonalazó jogalkotási keretjavaslat;

| — | az Alapjogi Ügynökség felülvizsgált megbízása, amely többek között a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre is kiterjed; |
| --- | --- |

—

az Alapjogi Ügynökség felülvizsgált megbízása, amely többek között a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre is kiterjed;

| — | jogalkotási javaslat az EUMSz. 16. cikke és az EUMSz. 39. cikke végrehajtásáról, különösen az adatvédelemnek a biztonságpolitikai kérdéseket érintő vonatkozásaiban, kiszélesítve ugyanakkor az uniós intézmények által feldolgozott adatok védelmével foglalkozó 45/2001/EK rendelet hatókörét; |
| --- | --- |

—

jogalkotási javaslat az EUMSz. 16. cikke és az EUMSz. 39. cikke végrehajtásáról, különösen az adatvédelemnek a biztonságpolitikai kérdéseket érintő vonatkozásaiban, kiszélesítve ugyanakkor az uniós intézmények által feldolgozott adatok védelmével foglalkozó 45/2001/EK rendelet hatókörét;

| — | az Europol és az Eurojust jogi kereteinek felülvizsgálata annak érdekében, hogy összhangba hozzák azokat az EU új jogi kereteivel; |
| --- | --- |

—

az Europol és az Eurojust jogi kereteinek felülvizsgálata annak érdekében, hogy összhangba hozzák azokat az EU új jogi kereteivel;

Sürgős ügyek

| 149. | felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség terén 1993 óta elfogadott mintegy 1200 különböző intézkedés egységes szerkezetbe foglalására, annak érdekében, hogy e szakpolitikai területen koherencát alakítsanak ki, figyelembe véve az Unió új feladatait és szerepeit, valamint a Lisszaboni Szerződés által nyújtott új jogi keretet is, kezdve az Európai Parlamenttel egyetértésben prioritásként kezelt területekkel; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament értékelni fogja a Bizottság erre vonatkozó kötelezettségvállalásait a Bizottság tagjainak következő meghallgatásán; ezért kéri a Bizottságot, hogy jelezze egyértelműen és egyenként, hogy mely javaslatokat kívánja kodifikálni vagy átdolgozni, és fenntartja magának a jogot, hogy teljes mértékben éljen a jogszabályok módosítására vonatkozó hatáskörével; úgy véli, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség új jogi keretének elsőbbséget kell kapnia a jelentősen eltérő alkotmányos keretrendszerben kialakított jogszabályok folytonosságával és egységes szerkezetbe foglalásával szemben; |
| --- | --- |

149.

felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegyen javaslatot a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség terén 1993 óta elfogadott mintegy 1200 különböző intézkedés egységes szerkezetbe foglalására, annak érdekében, hogy e szakpolitikai területen koherencát alakítsanak ki, figyelembe véve az Unió új feladatait és szerepeit, valamint a Lisszaboni Szerződés által nyújtott új jogi keretet is, kezdve az Európai Parlamenttel egyetértésben prioritásként kezelt területekkel; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlament értékelni fogja a Bizottság erre vonatkozó kötelezettségvállalásait a Bizottság tagjainak következő meghallgatásán; ezért kéri a Bizottságot, hogy jelezze egyértelműen és egyenként, hogy mely javaslatokat kívánja kodifikálni vagy átdolgozni, és fenntartja magának a jogot, hogy teljes mértékben éljen a jogszabályok módosítására vonatkozó hatáskörével; úgy véli, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség új jogi keretének elsőbbséget kell kapnia a jelentősen eltérő alkotmányos keretrendszerben kialakított jogszabályok folytonosságával és egységes szerkezetbe foglalásával szemben;

| 150. | hangsúlyozza, hogy a döntéshozatali eljárásnak a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő első naptól fogva átláthatónak kell lennie, és meg kell felelnie az alábbiakra vonatkozó szabályoknak:






  — | a nyolchetes időszak, amelynek során a tagállamok ellenőrizhetik a szubszidiaritás kritériumának való megfelelést, |
| --- | --- | --- |

150.

hangsúlyozza, hogy a döntéshozatali eljárásnak a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő első naptól fogva átláthatónak kell lennie, és meg kell felelnie az alábbiakra vonatkozó szabályoknak:

—

a nyolchetes időszak, amelynek során a tagállamok ellenőrizhetik a szubszidiaritás kritériumának való megfelelést,

| — | az egyes országoknak (Egyesült Királyság, Írország és Dánia) nyújtott különleges részvételi/kívülmaradási lehetőségek, |
| --- | --- |

—

az egyes országoknak (Egyesült Királyság, Írország és Dánia) nyújtott különleges részvételi/kívülmaradási lehetőségek,

| — | az új, felhatalmazás alapján gyakorolt jogkör (EUMSz. 290. cikk) és az EUMSz. 291. cikkében foglalt végrehajtási intézkedések, amelyeknek jelenleg nincs jogalapja; |
| --- | --- |

—

az új, felhatalmazás alapján gyakorolt jogkör (EUMSz. 290. cikk) és az EUMSz. 291. cikkében foglalt végrehajtási intézkedések, amelyeknek jelenleg nincs jogalapja;

úgy véli, hogy azokban az esetekben, amikor egy jogalkotási eljárást a Nizzai Szerződés rendelkezései szerint kezdtek el – amelynek értelmében a Parlamentet (a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség szempontjából számos fontos terület esetén) egyszerű konzultációra hívják –, illetve amikor a Parlament már véleményt nyilvánított, akkor a jogalkotási eljárásnak a Lisszaboni Szerződés értelmében első olvasatban, elölről kellene kezdődnie, hogy a Parlamentnek előjogai ismeretében alkalma nyíljon megnyilatkozni;

| 151. | hangsúlyozza, hogy a stockholmi program elnökség által benyújtott tervezetében foglaltakkal ellentétben akkor, amikor alapvető jogok forognak kockán, az EU külpolitikájának az EU belső jogi kereteinek kell megfelelnie, és nem fordítva; kéri, hogy azonnal tájékoztassák azokról a tervezett vagy folyamatban lévő tárgyalásokról, amelyek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintik, különösen a jelenleg hatályos EU-Szerződés 24. és 38. cikkén alapulókról; úgy véli, hogy különleges prioritást kell biztosítani az Amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokra vonatkozó, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez kapcsolódó egységes, közös stratégia megfogalmazásának, különösen az alábbi, folyamatban lévő megállapodások megkötésével összefüggésben:






  — | az ESTA vízummentességi megállapodás korábbi „közösségi pályája”, |
| --- | --- | --- |

151.

hangsúlyozza, hogy a stockholmi program elnökség által benyújtott tervezetében foglaltakkal ellentétben akkor, amikor alapvető jogok forognak kockán, az EU külpolitikájának az EU belső jogi kereteinek kell megfelelnie, és nem fordítva; kéri, hogy azonnal tájékoztassák azokról a tervezett vagy folyamatban lévő tárgyalásokról, amelyek a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséget érintik, különösen a jelenleg hatályos EU-Szerződés 24. és 38. cikkén alapulókról; úgy véli, hogy különleges prioritást kell biztosítani az Amerikai Egyesült Államokkal fenntartott kapcsolatokra vonatkozó, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséghez kapcsolódó egységes, közös stratégia megfogalmazásának, különösen az alábbi, folyamatban lévő megállapodások megkötésével összefüggésben:

—

az ESTA vízummentességi megállapodás korábbi „közösségi pályája”,

| — | az utas-nyilvántartási adatokra vonatkozó EU–USA megállapodás, |
| --- | --- |

—

az utas-nyilvántartási adatokra vonatkozó EU–USA megállapodás,

| — | a pénzügyi adatokhoz való hozzáférésre (SWIFT) vonatkozó EU–USA megállapodás, kellő figyelemmel a kölcsönös jogsegélyről és a kiadatásról szóló EU–USA megállapodásokra, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi adatokhoz való hozzáférésre (SWIFT) vonatkozó EU–USA megállapodás, kellő figyelemmel a kölcsönös jogsegélyről és a kiadatásról szóló EU–USA megállapodásokra,

| — | a biztonsági céllal kicserélt adatok védelmére vonatkozó EU–USA keretrendszer; |
| --- | --- |

—

a biztonsági céllal kicserélt adatok védelmére vonatkozó EU–USA keretrendszer;

| 152. | felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse, és tegye elérhetőbbé a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásának támogatására kidolgozott pénzügyi programokat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a pénzügyi szolidaritás szükségességét az új pénzügyi terv előkészítése során; |
| --- | --- |

152.

felhívja a Bizottságot, hogy egyszerűsítse, és tegye elérhetőbbé a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozásának támogatására kidolgozott pénzügyi programokat; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a pénzügyi szolidaritás szükségességét az új pénzügyi terv előkészítése során;

| 153. | fenntartja magának a jogot, hogy konkrét javaslatokkal térjen vissza a jogalkotási cselekvési programról történő konzultáció során; |
| --- | --- |

153.

fenntartja magának a jogot, hogy konkrét javaslatokkal térjen vissza a jogalkotási cselekvési programról történő konzultáció során;

| 154. | szorgalmazza a stockholmi program 2012 elejéig történő félidős felülvizsgálatát és értékelését; |
| --- | --- |

154.

szorgalmazza a stockholmi program 2012 elejéig történő félidős felülvizsgálatát és értékelését;

*

* *

| 155. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

155.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 267., 1991.10.14., 33. o.

(2)  HL C 273. E, 2003.11.14., 99. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0352.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0386.

(5)  Erre a területre az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. sz. jegyzőkönyv 10. cikke és az EUMSz. 276. cikke vonatkozik.

(6)  HL L 328, 2008.12.6., 55. o.

(7)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(8)  A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról szóló 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (Róma II.) (HL L 199., 2007. 7. 31., 40. o.).

(9)  A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.)

(10)  A Tanács 1206/2001/EK rendelete (2001. május 28.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a bizonyításfelvétel tekintetében történő, a tagállamok bíróságai közötti együttműködéséről (HL L 174., 2001.6.27., 1.o.).

(11)  HL L 327., 2008.12.5., 27. o.

(12)  C-402/05 O és C-415/05 P számú ügy: Kadi kontra Tanács és Bizottság [2008] ECR I-6351.

(13)  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(14)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

(15)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/35

---

2009. november 25., szerdaAz euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerség

P7_TA(2009)0091

Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerségről, a nyolcadik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferenciát – Brüsszel, 2009. december 9. – megelőzően

2010/C 285 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel az 1995. november 27–28-án tartott első euromediterrán miniszteri értekezleten elfogadott barcelonai nyilatkozatra, amely partnerséget hozott létre az Európai Unió és a déli és keleti földközi-tengeri országok között,

tekintettel a Bizottságnak „A kibővített Európa – Szomszédság: új keretek keleti és déli szomszédjainkkal fenntartott kapcsolataink számára” című, 2003. március 11-i közleményére (COM(2003)0104), az európai szomszédsági politikáról (ENP) szóló 2004. május 12-i stratégiai dokumentumára (COM(2004)0373), az európai szomszédsági politika keretében megvalósítandó cselekvési tervekre irányuló javaslatairól szóló 2004. december 9-i közleményére (COM(2004)0795), valamint az Izrael, Jordánia, Marokkó, a Palesztin Hatóság, Tunézia és Libanon számára kidolgozott cselekvési tervekre és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 1638/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Tunézia, (2) Izrael, (3) Marokkó, (4) Jordánia, (5) Egyiptom, (6) Libanon, (7) illetve Algéria (8) közötti euromediterrán társulási megállapodásokra, valamint a Közösségek és (a Palesztin Nemzeti Hatóság képviseletében) a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló ideiglenes euromediterrán társulási megállapodásra (9),

tekintettel a vámunió végső szakaszának megvalósításáról szóló, 1995. december 22-i 1/95. sz. EK–Törökország társulási tanácsi határozatra (10),

tekintettel a Jordánia, Egyiptom, Tunézia és Marokkó által 2004. február 25-én aláírt szabadkereskedelmi megállapodásra (ún. agadiri megállapodás),

tekintettel a barcelonai folyamat beindítása óta tartott euromediterrán miniszteri konferenciák és szakminiszteri konferenciák következtetéseire, különösen a 2007. október 21-én Lisszabonban tartott hatodik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferencia és a 2008. július 2-án Marseille-ben megrendezett hetedik euromediterrán kereskedelmi miniszteri konferencia következtetéseire,

tekintettel az euromediterrán állam- és kormányfők 2008. július 13-én, a mediterrán térségért tartott párizsi csúcstalálkozójára, amely létrehozta az Unió a Mediterrán Térségért nevű szervezetet,

tekintettel az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet fenntarthatóságáról a Manchesteri Egyetem Fejlesztéspolitikai és Irányítási Intézete által készített hatástanulmányra,

tekintettel a gazdasági és szociális tanácsok és hasonló intézmények 2009. október 18–19-én, Alexandriában megrendezett euromediterrán csúcstalálkozójának zárónyilatkozatára,

tekintettel az euromediterrán magas rangú kereskedelmi tisztviselők 2009. november 11-én Brüsszelben tartott találkozójára,

tekintettel az EU földközi-tengeri térségre vonatkozó politikájáról szóló korábbi állásfoglalásaira, és különösen az euromediterrán szabadkereskedelmi övezet kialakításáról szóló, 2007. március 15-i állásfoglalásra (11), valamint a „Barcelonai folyamat: Unió a Mediterrán Térségért” című, 2009. február 19-i állásfoglalására (12),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az 1995. évi barcelonai konferencia igen nagy ívű projektet indított útjára, nevezetesen új és az eddiginél szorosabb politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális kapcsolatok megteremtését a földközi-tengeri térség északi és déli része között, és mivel e projekt lezárása még sok időt vesz igénybe, |
| --- | --- |

A.

mivel az 1995. évi barcelonai konferencia igen nagy ívű projektet indított útjára, nevezetesen új és az eddiginél szorosabb politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális kapcsolatok megteremtését a földközi-tengeri térség északi és déli része között, és mivel e projekt lezárása még sok időt vesz igénybe,

| B. | mivel az euromediterrán integrációs folyamat konkrét és látható projekteken keresztül történő felélénkítését célzó Unió a Mediterrán Térségért megteremtésének folyamata még nem zárult le; mivel 2009. január és július között a Gázai övezetben zajló háború miatt nem került sor euromediterrán találkozókra, |
| --- | --- |

B.

mivel az euromediterrán integrációs folyamat konkrét és látható projekteken keresztül történő felélénkítését célzó Unió a Mediterrán Térségért megteremtésének folyamata még nem zárult le; mivel 2009. január és július között a Gázai övezetben zajló háború miatt nem került sor euromediterrán találkozókra,

| C. | mivel a Euromed külügyminiszterek 2009. november 24–25-ére tervezett isztambuli találkozóját a közel-keleti békefolyamattal kapcsolatos izraeli álláspont ellen tiltakozó arab államok bojkottja miatt el kellett halasztani, |
| --- | --- |

C.

mivel a Euromed külügyminiszterek 2009. november 24–25-ére tervezett isztambuli találkozóját a közel-keleti békefolyamattal kapcsolatos izraeli álláspont ellen tiltakozó arab államok bojkottja miatt el kellett halasztani,

| D. | mivel az EU Szíria és Líbia kivételével az összes dél-mediterrán partnerével társulási megállapodást írt alá; mivel a társulási megállapodás aláírására irányuló, Szíriával folytatott tárgyalások lezárultak, Szíria azonban elhalasztotta a megállapodás aláírását, és mivel a Bizottság megkezdte a tárgyalásokat Líbiával, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU Szíria és Líbia kivételével az összes dél-mediterrán partnerével társulási megállapodást írt alá; mivel a társulási megállapodás aláírására irányuló, Szíriával folytatott tárgyalások lezárultak, Szíria azonban elhalasztotta a megállapodás aláírását, és mivel a Bizottság megkezdte a tárgyalásokat Líbiával,

| E. | mivel a kétoldalú megközelítést, amely valamennyi ilyen folyamat összetevője, és amely az érintett országok közötti sajátos kulturális, társadalmi, gazdasági és politikai különbségekből következik, átfogóbb szemléletmódnak, illetve a különböző partnerek közötti kapcsolatokra vonatkozó átfogóbb tervnek kell vezérelnie és támogatnia, és következésképpen regionális megközelítésnek kell kísérnie, |
| --- | --- |

E.

mivel a kétoldalú megközelítést, amely valamennyi ilyen folyamat összetevője, és amely az érintett országok közötti sajátos kulturális, társadalmi, gazdasági és politikai különbségekből következik, átfogóbb szemléletmódnak, illetve a különböző partnerek közötti kapcsolatokra vonatkozó átfogóbb tervnek kell vezérelnie és támogatnia, és következésképpen regionális megközelítésnek kell kísérnie,

| F. | mivel a Földközi-tenger két partja között továbbra is szembeötlő gazdasági, társadalmi és demográfiai aszimmetria figyelhető meg, ami mutatja azt a jóléti szakadékot, amely a térség labilitását és az itt tapasztalható migrációs és környezeti feszültségeket okozza; mivel a mediterrán országok között jelentős fejlődésbeli különbségek vannak; mivel a déli és keleti földközi-tengeri országok népességének több mint 30 %-a kevesebb mint napi 2 USA dollárból él, |
| --- | --- |

F.

mivel a Földközi-tenger két partja között továbbra is szembeötlő gazdasági, társadalmi és demográfiai aszimmetria figyelhető meg, ami mutatja azt a jóléti szakadékot, amely a térség labilitását és az itt tapasztalható migrációs és környezeti feszültségeket okozza; mivel a mediterrán országok között jelentős fejlődésbeli különbségek vannak; mivel a déli és keleti földközi-tengeri országok népességének több mint 30 %-a kevesebb mint napi 2 USA dollárból él,

| G. | mivel a déli és keleti földközi-tengeri országok gazdasága nagymértékben függ a külkereskedelemtől; mivel e kereskedelemnek közel 50 %-a az Unió felé irányul, ami ugyanakkor az uniós külkereskedelemnek csupán 8 %-át teszi ki, az Unió számára pozitív mérleggel; mivel a déli és keleti földközi-tengeri országok kiviteli struktúrája igen kevéssé változatos, és ezen országok továbbra is a növekedés szempontjából kevésbé előrevivő ágazatokra szakosodnak, |
| --- | --- |

G.

mivel a déli és keleti földközi-tengeri országok gazdasága nagymértékben függ a külkereskedelemtől; mivel e kereskedelemnek közel 50 %-a az Unió felé irányul, ami ugyanakkor az uniós külkereskedelemnek csupán 8 %-át teszi ki, az Unió számára pozitív mérleggel; mivel a déli és keleti földközi-tengeri országok kiviteli struktúrája igen kevéssé változatos, és ezen országok továbbra is a növekedés szempontjából kevésbé előrevivő ágazatokra szakosodnak,

| H. | mivel az Európai Unió a térség legfontosabb külföldi befektetője, a közvetlen külföldi befektetések szintje azonban a világ más régióihoz viszonyítva továbbra is nagyon alacsony ebben a térségben, és mivel az egyes országok között jelentős eltérések mutatkoznak a tekintetben, hogy mennyire vonzzák a közvetlen külföldi befektetéseket, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió a térség legfontosabb külföldi befektetője, a közvetlen külföldi befektetések szintje azonban a világ más régióihoz viszonyítva továbbra is nagyon alacsony ebben a térségben, és mivel az egyes országok között jelentős eltérések mutatkoznak a tekintetben, hogy mennyire vonzzák a közvetlen külföldi befektetéseket,

| I. | mivel a déli-déli regionális integráció még távolról sem valósult meg, a déli-déli kereskedelem pedig fejletlen, és a déli és keleti földközi-tengeri országok teljes kereskedelmének csupán 6 %-át teszi ki, |
| --- | --- |

I.

mivel a déli-déli regionális integráció még távolról sem valósult meg, a déli-déli kereskedelem pedig fejletlen, és a déli és keleti földközi-tengeri országok teljes kereskedelmének csupán 6 %-át teszi ki,

| J. | mivel ez a helyzet nagyon hátrányosan hathat az euromediterrán integrációs folyamatra, valamint különösen a déli és keleti földközi-tengeri országok élelmiszerbiztonságára és önellátására, azáltal, hogy súlyosbítja a kereskedelemkoncentráció hatásait, például fokozza az Unióba exportált egyes – főleg mezőgazdasági – termékektől való függőséget, miközben növeli az alapélelmiszer-import szükségességét, és ennek következtében nem jár előnyökkel a déli és keleti földközi-tengeri országok és vállalkozásaik számára, |
| --- | --- |

J.

mivel ez a helyzet nagyon hátrányosan hathat az euromediterrán integrációs folyamatra, valamint különösen a déli és keleti földközi-tengeri országok élelmiszerbiztonságára és önellátására, azáltal, hogy súlyosbítja a kereskedelemkoncentráció hatásait, például fokozza az Unióba exportált egyes – főleg mezőgazdasági – termékektől való függőséget, miközben növeli az alapélelmiszer-import szükségességét, és ennek következtében nem jár előnyökkel a déli és keleti földközi-tengeri országok és vállalkozásaik számára,

| K. | mivel a déli és keleti földközi-tengeri országoknak el kell hárítaniuk azokat a politikai és gazdasági akadályokat, amelyek jelenleg az egész térségben útját állják az integrációs folyamatnak, amely által lehetővé válna közöttük a gyümölcsözőbb együttműködés, |
| --- | --- |

K.

mivel a déli és keleti földközi-tengeri országoknak el kell hárítaniuk azokat a politikai és gazdasági akadályokat, amelyek jelenleg az egész térségben útját állják az integrációs folyamatnak, amely által lehetővé válna közöttük a gyümölcsözőbb együttműködés,

| L. | mivel a Földközi-tenger két partján működő textil-, ruházaticikk- és lábbeligyártók a globalizált piac, illetve az Ázsia által támasztott erős verseny miatt jelentős mértékben veszítenek piaci részesedésükből, |
| --- | --- |

L.

mivel a Földközi-tenger két partján működő textil-, ruházaticikk- és lábbeligyártók a globalizált piac, illetve az Ázsia által támasztott erős verseny miatt jelentős mértékben veszítenek piaci részesedésükből,

| M. | mivel ahhoz, hogy sikeres legyen, a szabadkereskedelmi övezetnek fel kell lendítenie a déli és keleti földközi-tengeri országok nemzetközi kereskedelembe való integrációját, és biztosítania kell gazdasági diverzifikációjukat, az ebből eredő előnyök méltányos elosztásával, az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerség főbb céljának, azaz a földközi-tengeri térség északi és déli partjai közötti fejlettségbeli különbség csökkentésének megvalósítása érdekében, |
| --- | --- |

M.

mivel ahhoz, hogy sikeres legyen, a szabadkereskedelmi övezetnek fel kell lendítenie a déli és keleti földközi-tengeri országok nemzetközi kereskedelembe való integrációját, és biztosítania kell gazdasági diverzifikációjukat, az ebből eredő előnyök méltányos elosztásával, az euromediterrán gazdasági és kereskedelmi partnerség főbb céljának, azaz a földközi-tengeri térség északi és déli partjai közötti fejlettségbeli különbség csökkentésének megvalósítása érdekében,

| N. | mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében még súlyosabbá váltak a partnerországokban már létező politikai, gazdasági és társadalmi kihívások, különösen a munkanélküliség vonatkozásában; mivel ezen országoknak és az EU-nak egyaránt érdekében áll, hogy a régióban csökkenjen a munkanélküliség aránya, és az itt élő lakosság méltó életkilátásokkal rendelkezzen, különös tekintettel a nőkre, a fiatalokra és a vidéki lakosságra, |
| --- | --- |

N.

mivel a gazdasági és pénzügyi válság következtében még súlyosabbá váltak a partnerországokban már létező politikai, gazdasági és társadalmi kihívások, különösen a munkanélküliség vonatkozásában; mivel ezen országoknak és az EU-nak egyaránt érdekében áll, hogy a régióban csökkenjen a munkanélküliség aránya, és az itt élő lakosság méltó életkilátásokkal rendelkezzen, különös tekintettel a nőkre, a fiatalokra és a vidéki lakosságra,

| 1. | elismeri, hogy történtek előrelépések, ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az euromediterrán partnerség fő célkitűzései még messze nem valósultak meg; hangsúlyozza, hogy a folyamat – és különösen az egész régió békéjéhez, jólétéhez és biztonságához hozzájáruló szabadkereskedelmi övezet – sikere érdekében valamennyi fél lankadatlan és együttes erőfeszítésére, valamint a civil társadalom és a Földközi-tenger két partján élő lakosság erőteljesebb bevonására van szükség; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy történtek előrelépések, ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az euromediterrán partnerség fő célkitűzései még messze nem valósultak meg; hangsúlyozza, hogy a folyamat – és különösen az egész régió békéjéhez, jólétéhez és biztonságához hozzájáruló szabadkereskedelmi övezet – sikere érdekében valamennyi fél lankadatlan és együttes erőfeszítésére, valamint a civil társadalom és a Földközi-tenger két partján élő lakosság erőteljesebb bevonására van szükség;

| 2. | úgy véli, hogy számos, nem csupán gazdasági, hanem politikai nehézség – például a közel-keleti konfliktus – jelentős negatív hatást gyakorolt e folyamat, és különösen a szabadkereskedelmi övezet előrehaladására és fejlődésére; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ugyanezen politikai nehézségek miatt a 2009. november 24–25-ére tervezett, isztambuli euromediterrán külügyminiszteri találkozót elhalasztották, és hogy az Unió a Mediterrán Térségért nem halad előre; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy számos, nem csupán gazdasági, hanem politikai nehézség – például a közel-keleti konfliktus – jelentős negatív hatást gyakorolt e folyamat, és különösen a szabadkereskedelmi övezet előrehaladására és fejlődésére; sajnálattal veszi tudomásul, hogy ugyanezen politikai nehézségek miatt a 2009. november 24–25-ére tervezett, isztambuli euromediterrán külügyminiszteri találkozót elhalasztották, és hogy az Unió a Mediterrán Térségért nem halad előre;

| 3. | emlékeztet a stratégiai ágazatokra irányuló jelentős projektek – pl. új infrastruktúrák felépítése, a kkv-k közti együttműködés, a kommunikáció és a megújuló energiaforrások kiaknázása – kialakítására az Unió a Mediterrán Térségért keretén belül, hozzájárulva ezzel az euromediterrán kereskedelem és beruházások fejlesztéséhez és előmozdításához; felszólít az Unió a Mediterrán Térségért keretében előirányzott ülések megtartására, valamint egy állandó barcelonai titkárság létrehozására; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet a stratégiai ágazatokra irányuló jelentős projektek – pl. új infrastruktúrák felépítése, a kkv-k közti együttműködés, a kommunikáció és a megújuló energiaforrások kiaknázása – kialakítására az Unió a Mediterrán Térségért keretén belül, hozzájárulva ezzel az euromediterrán kereskedelem és beruházások fejlesztéséhez és előmozdításához; felszólít az Unió a Mediterrán Térségért keretében előirányzott ülések megtartására, valamint egy állandó barcelonai titkárság létrehozására;

| 4. | úgy véli, hogy a jelenlegi akadályok üzenete az, hogy a gazdasági kapcsolatok elmélyítésének a politikai kapcsolatok elmélyülésével párhuzamosan kell haladnia; úgy véli, hogy tényleges területi és gazdasági integráció csak akkor lehetséges, ha konkrét előrelépésre kerül sor a folyamatban lévő konfliktusok megoldása, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a jelenlegi akadályok üzenete az, hogy a gazdasági kapcsolatok elmélyítésének a politikai kapcsolatok elmélyülésével párhuzamosan kell haladnia; úgy véli, hogy tényleges területi és gazdasági integráció csak akkor lehetséges, ha konkrét előrelépésre kerül sor a folyamatban lévő konfliktusok megoldása, valamint a demokrácia és az emberi jogok területén;

| 5. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a déli és keleti földközi-tengeri országokat, hogy vegyék figyelembe a gazdasági, pénzügyi és környezeti válság hatásait, és a társadalmi és környezeti szempontokat az eddiginél nagyobb mértékben építsék be a gazdasági és kereskedelmi partnerségbe; felhívja a déli és keleti földközi-tengeri országok kormányait, hogy a válság hatásainak mérséklése érdekében hajtsanak végre következetes és célravezető politikát a foglalkoztatás és a szociális védelem terén; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a déli és keleti földközi-tengeri országokat, hogy vegyék figyelembe a gazdasági, pénzügyi és környezeti válság hatásait, és a társadalmi és környezeti szempontokat az eddiginél nagyobb mértékben építsék be a gazdasági és kereskedelmi partnerségbe; felhívja a déli és keleti földközi-tengeri országok kormányait, hogy a válság hatásainak mérséklése érdekében hajtsanak végre következetes és célravezető politikát a foglalkoztatás és a szociális védelem terén;

| 6. | ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy a szabadkereskedelmi övezetre vonatkozó célkitűzést nem egyszerűen a gazdasági növekedéssel kell mérni, hanem elsősorban és mindenekelőtt a munkahelyteremtéssel; kiemeli, hogy a földközi-tengeri térség országaiban a legsürgetőbb társadalmi probléma a fiatalok és nők munkanélkülisége; |
| --- | --- |

6.

ezzel kapcsolatban rámutat arra, hogy a szabadkereskedelmi övezetre vonatkozó célkitűzést nem egyszerűen a gazdasági növekedéssel kell mérni, hanem elsősorban és mindenekelőtt a munkahelyteremtéssel; kiemeli, hogy a földközi-tengeri térség országaiban a legsürgetőbb társadalmi probléma a fiatalok és nők munkanélkülisége;

| 7. | hangsúlyozza a déli és keleti földközi-tengeri országok regionális integrációjának és a dél-déli országok közötti kereskedelem megerősítésének jelentőségét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a déli-déli országok közötti együttműködés továbbra sem elég fejlett; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a déli és keleti földközi-tengeri országok regionális integrációjának és a dél-déli országok közötti kereskedelem megerősítésének jelentőségét; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a déli-déli országok közötti együttműködés továbbra sem elég fejlett;

| 8. | határozottan ösztönzi a déli és keleti földközi-tengeri országokat, hogy fejlesszék a déli-déli országok közötti kereskedelmet, mint ahogyan azt az Egyiptom, Jordánia, Marokkó és Tunézia között létrejött agadiri megállapodással is tették; úgy véli, hogy ez a lépés alapvető fontosságú a regionális integráció szempontjából; felhívja a régió többi országát, hogy csatlakozzanak a megállapodáshoz, erősítve ezáltal azon integrációs kezdeményezéseket, amelyekben a déli és keleti földközi-tengeri országok részt vesznek, valamint hogy használják ki a szinergiákat a déli és keleti földközi-tengeri országok és az Európai Unió közötti euromediterrán társulási megállapodások elmélyítésével; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek pozitívan kell reagálniuk azokra a kérésekre, amelyek az ilyen jellegű, déli-déli országok közötti gazdasági integráció elősegítését célzó műszaki és pénzügyi támogatásra irányulnak; |
| --- | --- |

8.

határozottan ösztönzi a déli és keleti földközi-tengeri országokat, hogy fejlesszék a déli-déli országok közötti kereskedelmet, mint ahogyan azt az Egyiptom, Jordánia, Marokkó és Tunézia között létrejött agadiri megállapodással is tették; úgy véli, hogy ez a lépés alapvető fontosságú a regionális integráció szempontjából; felhívja a régió többi országát, hogy csatlakozzanak a megállapodáshoz, erősítve ezáltal azon integrációs kezdeményezéseket, amelyekben a déli és keleti földközi-tengeri országok részt vesznek, valamint hogy használják ki a szinergiákat a déli és keleti földközi-tengeri országok és az Európai Unió közötti euromediterrán társulási megállapodások elmélyítésével; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek pozitívan kell reagálniuk azokra a kérésekre, amelyek az ilyen jellegű, déli-déli országok közötti gazdasági integráció elősegítését célzó műszaki és pénzügyi támogatásra irányulnak;

| 9. | úgy véli, hogy erősíteni kell a származási kumulációs rendszert, mivel az hasznos vámügyi eszköz a kereskedelem térségen belüli felélesztésére, és hogy a származási szabályokat naprakésszé és egyszerűbbé kell tenni, tekintetbe véve az euromediterrán partnerek érdekeit; felszólítja az euromediterrán régió kereskedelmi minisztereit, hogy írják alá a származási szabályok pán-euromediterrán rendszeréről szóló regionális egyezményt, amely megteremti a származási szabályok egyszerűsítésének lehetőségét, valamint hogy tegyenek további lépéseket a származási kumuláció pán-euromediterrán rendszerének megvalósításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy erősíteni kell a származási kumulációs rendszert, mivel az hasznos vámügyi eszköz a kereskedelem térségen belüli felélesztésére, és hogy a származási szabályokat naprakésszé és egyszerűbbé kell tenni, tekintetbe véve az euromediterrán partnerek érdekeit; felszólítja az euromediterrán régió kereskedelmi minisztereit, hogy írják alá a származási szabályok pán-euromediterrán rendszeréről szóló regionális egyezményt, amely megteremti a származási szabályok egyszerűsítésének lehetőségét, valamint hogy tegyenek további lépéseket a származási kumuláció pán-euromediterrán rendszerének megvalósításával kapcsolatban;

| 10. | tudomásul veszi, hogy az euromediterrán országok kereskedelmi miniszterei megvitatják majd a jelenleg gyenge euromediterrán kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok erősítését célzó intézkedéseket, tárgyalnak egy új euromediterrán kereskedelmi menetrendről, valamint a térség kereskedelmét és az ide irányuló befektetéseket elősegítő új mechanizmusról; üdvözli mindazon közös kezdeményezéseket, amelyek célja a meglévő társulási megállapodások újragondolása az új gazdasági szükségletek és kihívások fényében; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi, hogy az euromediterrán országok kereskedelmi miniszterei megvitatják majd a jelenleg gyenge euromediterrán kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok erősítését célzó intézkedéseket, tárgyalnak egy új euromediterrán kereskedelmi menetrendről, valamint a térség kereskedelmét és az ide irányuló befektetéseket elősegítő új mechanizmusról; üdvözli mindazon közös kezdeményezéseket, amelyek célja a meglévő társulási megállapodások újragondolása az új gazdasági szükségletek és kihívások fényében;

| 11. | hangsúlyozza, hogy ezeket a megbeszéléseket a partnerek közötti kölcsönös bizalom és tisztelet jegyében kell megtartani annak érdekében, hogy a déli és keleti földközi-tengeri országok maguk irányíthassák kereskedelmük megnyitásának sebességét, valamint gazdasági és társadalmi fejlődésük nemzeti stratégiáit; emlékeztet arra, hogy a szabadkereskedelmi övezettel kapcsolatos tárgyalásokat összehangolt, fokozatos alapokra építkezve kell megtervezni, a déli és keleti földközi-tengeri országok társadalmi-gazdasági helyzetét tükröző, ésszerű és kiszámítható partnerség keretében; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy ezeket a megbeszéléseket a partnerek közötti kölcsönös bizalom és tisztelet jegyében kell megtartani annak érdekében, hogy a déli és keleti földközi-tengeri országok maguk irányíthassák kereskedelmük megnyitásának sebességét, valamint gazdasági és társadalmi fejlődésük nemzeti stratégiáit; emlékeztet arra, hogy a szabadkereskedelmi övezettel kapcsolatos tárgyalásokat összehangolt, fokozatos alapokra építkezve kell megtervezni, a déli és keleti földközi-tengeri országok társadalmi-gazdasági helyzetét tükröző, ésszerű és kiszámítható partnerség keretében;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság és a halászat terén megvalósuló további liberalizációnak figyelembe kell vennie az érzékeny áruk védelmének szükségességét, ugyanakkor módszeresen értékelni kell a liberalizációs folyamat társadalmi hatását, valamint a növény-egészségügyi szabványokat; felhívja az euromediterrán országok kereskedelmi minisztereit, hogy biztosítsák a folyamat fokozatosságát, szem előtt tartva a – vámtételek csökkentéséből származó bevételkiesést kompenzáló – méltányos adóreformok megvalósításához szükséges időtartamot; felszólítja az euromediterrán partnereket, hogy fontolják meg az ellátási lánc elemeinek egymást kiegészítő jellegére, valamint megvalósítható vízpolitikára épülő, továbbá az élelmiszerellátás önállóságának szükségességét a kereskedelmi megfontolások elé helyező integrált euromediterrán mezőgazdasági politika koncepcióját; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaság és a halászat terén megvalósuló további liberalizációnak figyelembe kell vennie az érzékeny áruk védelmének szükségességét, ugyanakkor módszeresen értékelni kell a liberalizációs folyamat társadalmi hatását, valamint a növény-egészségügyi szabványokat; felhívja az euromediterrán országok kereskedelmi minisztereit, hogy biztosítsák a folyamat fokozatosságát, szem előtt tartva a – vámtételek csökkentéséből származó bevételkiesést kompenzáló – méltányos adóreformok megvalósításához szükséges időtartamot; felszólítja az euromediterrán partnereket, hogy fontolják meg az ellátási lánc elemeinek egymást kiegészítő jellegére, valamint megvalósítható vízpolitikára épülő, továbbá az élelmiszerellátás önállóságának szükségességét a kereskedelmi megfontolások elé helyező integrált euromediterrán mezőgazdasági politika koncepcióját;

| 13. | úgy véli, hogy a szolgáltatási ágazat elengedhetetlen eleme a déli és keleti földközi-tengeri országok fejlődésének; úgy véli, hogy a szolgáltatások bármiféle liberalizálása a déli és keleti földközi-tengeri országokkal egyeztetve történhet meg, melynek során az utóbbiak megőrizhetik az érzékeny és sérülékeny gazdasági ágazataik fokozatos és általuk irányított megnyitására vonatkozó jogukat; úgy véli, hogy különbséget kell tenni a kereskedelmi szolgáltatások és a közszolgáltatások között; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a szolgáltatási ágazat elengedhetetlen eleme a déli és keleti földközi-tengeri országok fejlődésének; úgy véli, hogy a szolgáltatások bármiféle liberalizálása a déli és keleti földközi-tengeri országokkal egyeztetve történhet meg, melynek során az utóbbiak megőrizhetik az érzékeny és sérülékeny gazdasági ágazataik fokozatos és általuk irányított megnyitására vonatkozó jogukat; úgy véli, hogy különbséget kell tenni a kereskedelmi szolgáltatások és a közszolgáltatások között;

| 14. | kéri, hogy az ipar liberalizálásának ütemtervét az egyes országok gazdasági-társadalmi körülményei alapján igazítsák ki, figyelembe véve többek között a munkanélküliségi szintet és a liberalizáció környezetre gyakorolt hatását; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és kereskedelmi partnerségnek hozzá kell járulnia az ipari árutermelés nagyobb diverzifikációjához és a nagyobb hozzáadott értékhez; felszólítja a déli és keleti földközi-tengeri országokat, hogy dolgozzanak ki olyan regionális politikákat, amelyek figyelembe veszik a mikro-, kis- és középvállalkozások szerepét; |
| --- | --- |

14.

kéri, hogy az ipar liberalizálásának ütemtervét az egyes országok gazdasági-társadalmi körülményei alapján igazítsák ki, figyelembe véve többek között a munkanélküliségi szintet és a liberalizáció környezetre gyakorolt hatását; hangsúlyozza, hogy a gazdasági és kereskedelmi partnerségnek hozzá kell járulnia az ipari árutermelés nagyobb diverzifikációjához és a nagyobb hozzáadott értékhez; felszólítja a déli és keleti földközi-tengeri országokat, hogy dolgozzanak ki olyan regionális politikákat, amelyek figyelembe veszik a mikro-, kis- és középvállalkozások szerepét;

| 15. | megjegyzi, hogy az euromediterrán textilgyártók jelentős nehézségekkel küzdenek a fokozódó globális versenyben; felhívja a figyelmet az Észak-Dél partnerség megerősítésének szükségességére az euromediterrán textil- és ruházaticikk-gyártás és -kereskedelem versenyképességének megőrzése, valamint a déli és keleti földközi-tengeri országok nagyobb hozzáadott értéket képviselő, nem csupán az üzleti tevékenységek kiszervezésén, hanem kreativitáson és innováción alapuló tevékenységeinek ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az euromediterrán textilgyártók jelentős nehézségekkel küzdenek a fokozódó globális versenyben; felhívja a figyelmet az Észak-Dél partnerség megerősítésének szükségességére az euromediterrán textil- és ruházaticikk-gyártás és -kereskedelem versenyképességének megőrzése, valamint a déli és keleti földközi-tengeri országok nagyobb hozzáadott értéket képviselő, nem csupán az üzleti tevékenységek kiszervezésén, hanem kreativitáson és innováción alapuló tevékenységeinek ösztönzése érdekében;

| 16. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a földközi-tengeri térség beruházási biztonságát egy, a kkv-kat célzó stratégiák koordinálását ellátó rendszer révén, amely több területet fedne le, így a kkv-k védelmét, finanszírozását, tájékoztatását és hálózatba szervezését; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a földközi-tengeri térség beruházási biztonságát egy, a kkv-kat célzó stratégiák koordinálását ellátó rendszer révén, amely több területet fedne le, így a kkv-k védelmét, finanszírozását, tájékoztatását és hálózatba szervezését;

| 17. | úgy véli, hogy, egy az euromediterrán beruházások elősegítésére szolgáló mechanizmus létrehozására irányuló új javaslat jelentős lépés az információ központosítása és egyetlen hálózaton keresztül történő terjesztése irányában, ami lehetővé tenné a gazdasági szereplők számára, hogy átfogó képet kapjanak a régió kereskedelmi és beruházási viszonyairól; hangsúlyozza, hogy az eszköz a már meglévő hálózatok kiegészítéseként kell, hogy szolgáljon; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy, egy az euromediterrán beruházások elősegítésére szolgáló mechanizmus létrehozására irányuló új javaslat jelentős lépés az információ központosítása és egyetlen hálózaton keresztül történő terjesztése irányában, ami lehetővé tenné a gazdasági szereplők számára, hogy átfogó képet kapjanak a régió kereskedelmi és beruházási viszonyairól; hangsúlyozza, hogy az eszköz a már meglévő hálózatok kiegészítéseként kell, hogy szolgáljon;

| 18. | felhívja a figyelmet egy Euromediterrán Beruházási és Fejlesztési Bank létrehozásának szükségességére, amely a Földközi-tenger mindkét partján találna adományozókat, és odavonzaná az euromediterrán térség számára szükséges közvetlen külföldi befektetéseket; |
| --- | --- |

18.

felhívja a figyelmet egy Euromediterrán Beruházási és Fejlesztési Bank létrehozásának szükségességére, amely a Földközi-tenger mindkét partján találna adományozókat, és odavonzaná az euromediterrán térség számára szükséges közvetlen külföldi befektetéseket;

| 19. | üdvözli az „Inframed” alap létrejöttét, melyet az Unió a Mediterrán Térségért keretében, infrastrukturális projektek finanszírozására szolgáló, hosszú távú beruházási alapként jelentettek be; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az „Inframed” alap létrejöttét, melyet az Unió a Mediterrán Térségért keretében, infrastrukturális projektek finanszírozására szolgáló, hosszú távú beruházási alapként jelentettek be;

| 20. | úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségért meg kell, hogy erősítse az Euromed keretében létező jelenlegi együttműködési formákat, hogy valamennyi partnerországnak felkínálja a részvétel lehetőségét az Unió programjaiban és megfelelő politikáiban a közösen megállapított prioritások és célok alapján; emlékeztet arra, hogy fontos a közösségi programok kiterjesztése a partnerországokra is, különösen a határokon átnyúló együttműködés (InterReg), az oktatás, a kutatás és a szakképzés (diákcsere stb.) területén; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy az Unió a Mediterrán Térségért meg kell, hogy erősítse az Euromed keretében létező jelenlegi együttműködési formákat, hogy valamennyi partnerországnak felkínálja a részvétel lehetőségét az Unió programjaiban és megfelelő politikáiban a közösen megállapított prioritások és célok alapján; emlékeztet arra, hogy fontos a közösségi programok kiterjesztése a partnerországokra is, különösen a határokon átnyúló együttműködés (InterReg), az oktatás, a kutatás és a szakképzés (diákcsere stb.) területén;

| 21. | ösztönzi a nap- és szélenergia igénybevételét a fölközi-tengeri térségben; üdvözli a „Plan Solaire”-hez hasonló közelmúltbeli kezdeményezéseket és a hatalmas közel-keleti és észak-afrikai napenergia-potenciál fejlesztésére irányuló Desertec ipari kezdeményezéssel kapcsolatos kezdeti elképzeléseket, ugyanakkor sajnálja, hogy a cselekvéseket még túlságosan nemzeti szinten tervezik meg; hangsúlyozza, hogy a Desertec-projekttel kapcsolatos uniós fellépésnek következetesnek kell lennie és aktívan hozzá kell járulnia az észak-afrikai és közel-keleti államok fejlődéséhez, és kéri a Bizottságot, hogy proaktív módon koordinálja az uniós erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

21.

ösztönzi a nap- és szélenergia igénybevételét a fölközi-tengeri térségben; üdvözli a „Plan Solaire”-hez hasonló közelmúltbeli kezdeményezéseket és a hatalmas közel-keleti és észak-afrikai napenergia-potenciál fejlesztésére irányuló Desertec ipari kezdeményezéssel kapcsolatos kezdeti elképzeléseket, ugyanakkor sajnálja, hogy a cselekvéseket még túlságosan nemzeti szinten tervezik meg; hangsúlyozza, hogy a Desertec-projekttel kapcsolatos uniós fellépésnek következetesnek kell lennie és aktívan hozzá kell járulnia az észak-afrikai és közel-keleti államok fejlődéséhez, és kéri a Bizottságot, hogy proaktív módon koordinálja az uniós erőfeszítéseket;

| 22. | aggodalommal veszi tudomásul a fenntarthatósági hatástanulmány következtetéseit; felhívja a Bizottságot, hogy a társadalmi kohézióval és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos megfontolások figyelembevétele érdekében módszeresen vegye figyelembe a hatástanulmány ajánlásait a liberalizációs folyamat társadalmi és környezeti hatásaira vonatkozóan; kiemeli továbbá, hogy ez a hatás ágazatonként és országonként jelentős eltérést mutathat; hangsúlyozza, hogy a valódi társadalmi fejlődés eléréséhez gazdasági és kereskedelmi partnerségünkben fontos a tisztességes munka és a multinacionális vállalatokon belül megtárgyalt magatartási kódexek előmozdítása, amelyeknek a tisztességes foglalkoztatás biztosításával kapcsolatos célkitűzéseket is tartalmazniuk kell; |
| --- | --- |

22.

aggodalommal veszi tudomásul a fenntarthatósági hatástanulmány következtetéseit; felhívja a Bizottságot, hogy a társadalmi kohézióval és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos megfontolások figyelembevétele érdekében módszeresen vegye figyelembe a hatástanulmány ajánlásait a liberalizációs folyamat társadalmi és környezeti hatásaira vonatkozóan; kiemeli továbbá, hogy ez a hatás ágazatonként és országonként jelentős eltérést mutathat; hangsúlyozza, hogy a valódi társadalmi fejlődés eléréséhez gazdasági és kereskedelmi partnerségünkben fontos a tisztességes munka és a multinacionális vállalatokon belül megtárgyalt magatartási kódexek előmozdítása, amelyeknek a tisztességes foglalkoztatás biztosításával kapcsolatos célkitűzéseket is tartalmazniuk kell;

| 23. | véleménye szerint a szabadkereskedelmi övezetet ki kell egészíteni a munkavállalók szabad mozgásának fokozatos és feltételekhez kötött engedélyezésével, figyelembe véve az európai munkaerőpiac helyzetét, valamint a nemzetközi közösségnek a migráció és a fejlődés összefüggésére vonatkozó jelenlegi vélekedését; úgy véli, hogy sürgősen ki kell alakítani a vízumkiadást megkönnyítő jogi és igazgatási eljárásokat, különösen az euromediterrán partnerség szereplői, a diákok, az egyetemi szakemberek és a társadalmi-gazdasági élet szereplői esetében; külön kiemeli annak fontosságát, hogy csökkenteni kell a migráns munkavállalók által a származási országukba küldött átutalások költségeit azért, hogy maximalizálják azok használatát a helyi gazdaságban; |
| --- | --- |

23.

véleménye szerint a szabadkereskedelmi övezetet ki kell egészíteni a munkavállalók szabad mozgásának fokozatos és feltételekhez kötött engedélyezésével, figyelembe véve az európai munkaerőpiac helyzetét, valamint a nemzetközi közösségnek a migráció és a fejlődés összefüggésére vonatkozó jelenlegi vélekedését; úgy véli, hogy sürgősen ki kell alakítani a vízumkiadást megkönnyítő jogi és igazgatási eljárásokat, különösen az euromediterrán partnerség szereplői, a diákok, az egyetemi szakemberek és a társadalmi-gazdasági élet szereplői esetében; külön kiemeli annak fontosságát, hogy csökkenteni kell a migráns munkavállalók által a származási országukba küldött átutalások költségeit azért, hogy maximalizálják azok használatát a helyi gazdaságban;

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet maradéktalanul a Szíriával kötendő társulási megállapodással kapcsolatos előrehaladásról, melynek aláírását Szíria a közelmúltban elhalasztotta; úgy véli, hogy némi aggodalom övezi Líbiának a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokba és általában az Unió a Mediterrán Térségért szervezetébe való ismételt bevonását; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet maradéktalanul a tárgyalások minden szakaszáról, illetve vonja be azokba és konzultáljon vele; |
| --- | --- |

24.

kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet maradéktalanul a Szíriával kötendő társulási megállapodással kapcsolatos előrehaladásról, melynek aláírását Szíria a közelmúltban elhalasztotta; úgy véli, hogy némi aggodalom övezi Líbiának a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokba és általában az Unió a Mediterrán Térségért szervezetébe való ismételt bevonását; kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet maradéktalanul a tárgyalások minden szakaszáról, illetve vonja be azokba és konzultáljon vele;

| 25. | megjegyzi továbbá, hogy számos földközi-tengeri ország kifejezte érdeklődését az EU-val kötött kereskedelmi megállapodásaik elmélyítése és/vagy kiszélesítése iránt, és kéri a Bizottságot – a Lisszaboni Szerződés által a Parlamentre ruházott új, kereskedelemmel kapcsolatos hatáskörökre való tekintettel –, hogy az ilyen új megállapodásokról szóló tárgyalások során vegye figyelembe a korábbi parlamenti állásfoglalásokat; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi továbbá, hogy számos földközi-tengeri ország kifejezte érdeklődését az EU-val kötött kereskedelmi megállapodásaik elmélyítése és/vagy kiszélesítése iránt, és kéri a Bizottságot – a Lisszaboni Szerződés által a Parlamentre ruházott új, kereskedelemmel kapcsolatos hatáskörökre való tekintettel –, hogy az ilyen új megállapodásokról szóló tárgyalások során vegye figyelembe a korábbi parlamenti állásfoglalásokat;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kétoldalú megközelítések nem mehetnek a regionális többoldalú megközelítés rovására; véleménye szerint – támogatva az előrébb tartó partnerekkel folytatott megerősített együttműködést, és kellően tiszteletben tartva politikai, kulturális és társadalmi sajátosságaikat – a Bizottságnak fenn kell tartania a régiók közötti tárgyalások elvét; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a kétoldalú megközelítések nem mehetnek a regionális többoldalú megközelítés rovására; véleménye szerint – támogatva az előrébb tartó partnerekkel folytatott megerősített együttműködést, és kellően tiszteletben tartva politikai, kulturális és társadalmi sajátosságaikat – a Bizottságnak fenn kell tartania a régiók közötti tárgyalások elvét;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a palesztin helyzetre tekintettel egyedi és különleges intézkedéseket kell hozni a lakosság segítésére és a régiónak a földközi-tengeri térség kereskedelmébe való bevonására; úgy véli, hogy e tekintetben megoldást kell találni a származás igazolásának, illetve ennek nyomán az EK és Izrael közötti társulási megállapodás értelmében a Gázai övezetből és Ciszjordániából származó árukra alkalmazandó kedvezményes bánásmódnak a kérdésére; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a palesztin helyzetre tekintettel egyedi és különleges intézkedéseket kell hozni a lakosság segítésére és a régiónak a földközi-tengeri térség kereskedelmébe való bevonására; úgy véli, hogy e tekintetben megoldást kell találni a származás igazolásának, illetve ennek nyomán az EK és Izrael közötti társulási megállapodás értelmében a Gázai övezetből és Ciszjordániából származó árukra alkalmazandó kedvezményes bánásmódnak a kérdésére;

| 28. | úgy véli, hogy egy széles körű konszenzuson alapuló, kiegyensúlyozott menetrend és többek között egy pozitív társadalmi és környezeti hatásvizsgálat hasznos eszköz lenne a gazdasági és kereskedelmi együttműködés újraindítására a következő években; ezért felkéri az euromediterrán országok kereskedelmi minisztereit, hogy támogassák azt a 2009 decemberében tartandó ülésükön; felhívja az euromediterrán országok magas rangú kereskedelmi tisztviselőit, hogy a következő években kövessék nyomon a menetrend végrehajtását, és tegyenek javaslatot a szükséges kiigazításokra, továbbá kéri, hogy adjanak számára tájékoztatást ezekről az intézkedésekről; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy egy széles körű konszenzuson alapuló, kiegyensúlyozott menetrend és többek között egy pozitív társadalmi és környezeti hatásvizsgálat hasznos eszköz lenne a gazdasági és kereskedelmi együttműködés újraindítására a következő években; ezért felkéri az euromediterrán országok kereskedelmi minisztereit, hogy támogassák azt a 2009 decemberében tartandó ülésükön; felhívja az euromediterrán országok magas rangú kereskedelmi tisztviselőit, hogy a következő években kövessék nyomon a menetrend végrehajtását, és tegyenek javaslatot a szükséges kiigazításokra, továbbá kéri, hogy adjanak számára tájékoztatást ezekről az intézkedésekről;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az euromediterrán integráció folyamatának újfent politikai prioritássá kell válnia az EU számára; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az euromediterrán integráció folyamatának újfent politikai prioritássá kell válnia az EU számára;

| 30. | hangsúlyozza az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlésnek (EMPA) a partnerség keretében betöltött azon szerepét, hogy demokratikus fórumként összegyűjti a Földközi-tenger két partjának parlamenti képviselőit a barcelonai folyamat három pillére körül; végezetül pedig gazdasági ügyekben szorosabb együttműködésre szólít fel az EMPA, illetve a Bizottság és a Tanács között; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza az Euromediterrán Parlamenti Közgyűlésnek (EMPA) a partnerség keretében betöltött azon szerepét, hogy demokratikus fórumként összegyűjti a Földközi-tenger két partjának parlamenti képviselőit a barcelonai folyamat három pillére körül; végezetül pedig gazdasági ügyekben szorosabb együttműködésre szólít fel az EMPA, illetve a Bizottság és a Tanács között;

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok, valamint a déli és keleti földközi-tengeri országok állam- és kormányfőinek és parlamentjeinek, továbbá az EMPA-nak. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a tagállamok, valamint a déli és keleti földközi-tengeri országok állam- és kormányfőinek és parlamentjeinek, továbbá az EMPA-nak.

---

(1)  HL L 310., 2006.11.9., 1. o.

(2)  HL L 97., 1998.3.30., 2. o.

(3)  HL L 147., 2000.6.21., 3. o.

(4)  HL L 70., 2000.3.18., 2. o.

(5)  HL L 129., 2002.5.15., 3. o.

(6)  HL L 304., 2004.9.30., 39. o.

(7)  HL L 143., 2006.5.30., 2. o.

(8)  HL L 265., 2005.10.10., 2. o.

(9)  HL L 187., 1997.7.16., 3. o.

(10)  HL L 35., 1996.2.13., 1. o.

(11)  HL C 301. E, 2007.12.13., 210. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0077.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/42

---

2009. november 25., szerdaUtasoknak járó kártérítés

P7_TA(2009)0092

Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az utasoknak járó kártérítésről a légitársaság csődje esetén

2010/C 285 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2009. október 15-én a Bizottsághoz intézett, az utasoknak a légitársaság csődje esetén fizetendő kártalanításra vonatkozó kérdésre (O-0089/09 – B7–0210/2009),

tekintettel a szervezett utazási formákról szóló, 1990. június 13-i 90/314/EGK tanácsi irányelvre (1),

tekintettel a légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről szóló, 1997. október 9-i 2027/97/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről szóló, 2004. április 21-i 785/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

tekintettel a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról szóló, 2004. február 11-i 261/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

tekintettel a Közösségben a légijáratok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a 90/314/EGK (a szervezett utazási formákról) irányelv a szervezett utazási formák üzletágának szempontjait szabályozza és rendelkezik a megfelelő kártérítésről és a fogyasztók hazaszállításáról az utazást szervező cégek csődje esetén, |
| --- | --- |

A.

mivel a 90/314/EGK (a szervezett utazási formákról) irányelv a szervezett utazási formák üzletágának szempontjait szabályozza és rendelkezik a megfelelő kártérítésről és a fogyasztók hazaszállításáról az utazást szervező cégek csődje esetén,

| B. | mivel a 2027/97/EK rendelet meghatározza a légifuvarozók balesetek esetén fennálló felelősségét, valamint az utasoknak nyújtandó kártérítés rendszerét, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2027/97/EK rendelet meghatározza a légifuvarozók balesetek esetén fennálló felelősségét, valamint az utasoknak nyújtandó kártérítés rendszerét,

| C. | mivel a 785/2004/EK rendelet meghatározza azokat a biztosítási követelményeket, amelyeknek a légi fuvarozóknak és a légi járművek üzemben tartóinak meg kell felelniük, |
| --- | --- |

C.

mivel a 785/2004/EK rendelet meghatározza azokat a biztosítási követelményeket, amelyeknek a légi fuvarozóknak és a légi járművek üzemben tartóinak meg kell felelniük,

| D. | mivel a 261/2004/EK rendelet rendelkezik az azoknak az utasoknak nyújtandó kártérítésről és segítségnyújtásról, akiktől megtagadják a beszállást vagy akiknek járatát törlik vagy akiknek járata hosszan késik, |
| --- | --- |

D.

mivel a 261/2004/EK rendelet rendelkezik az azoknak az utasoknak nyújtandó kártérítésről és segítségnyújtásról, akiktől megtagadják a beszállást vagy akiknek járatát törlik vagy akiknek járata hosszan késik,

| E. | mivel az 1008/2008/EK rendelet szigorú pénzügyi szabályokat ír elő a légi járművek üzemeltetői számára, |
| --- | --- |

E.

mivel az 1008/2008/EK rendelet szigorú pénzügyi szabályokat ír elő a légi járművek üzemeltetői számára,

| F. | mivel az elmúlt évtizedben jelentősen nőtt az ismert üdülőhelyekre repülő, viszonylag kicsi, olcsó légifuvarozók, valamint az általuk szállított utasok száma is, |
| --- | --- |

F.

mivel az elmúlt évtizedben jelentősen nőtt az ismert üdülőhelyekre repülő, viszonylag kicsi, olcsó légifuvarozók, valamint az általuk szállított utasok száma is,

| G. | mivel a repülési ágazatban az elmúlt kilenc évben 77 csőd következett be, ami bizonyos esetekben azt eredményezte, hogy sok ezer utas ragadt a célállomásokon, és nem tudta felhasználni a visszaútra szóló jegyét, |
| --- | --- |

G.

mivel a repülési ágazatban az elmúlt kilenc évben 77 csőd következett be, ami bizonyos esetekben azt eredményezte, hogy sok ezer utas ragadt a célállomásokon, és nem tudta felhasználni a visszaútra szóló jegyét,

| 1. | megjegyzi, hogy a Bizottság széleskörűen konzultált az érdekeltekkel a légitársaságok csődjének kérdéséről; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a Bizottság széleskörűen konzultált az érdekeltekkel a légitársaságok csődjének kérdéséről;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság kiterjedt tanulmányt készített a légitársaságok csődjével kapcsolatos nehézségekről és annak az utasokra gyakorolt hatásáról, és az eredményeket 2009 februárjában elküldte a Parlamentnek; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság kiterjedt tanulmányt készített a légitársaságok csődjével kapcsolatos nehézségekről és annak az utasokra gyakorolt hatásáról, és az eredményeket 2009 februárjában elküldte a Parlamentnek;

| 3. | tudomásul veszi e tanulmány megállapításait és a benne megvizsgált lehetőségeket; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi e tanulmány megállapításait és a benne megvizsgált lehetőségeket;

| 4. | e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Bizottság számos lehetőség közül választhatna a csődbe jutott légitársaságok utasai helyzetének megerősítésére, beleértve a légitársaságokra vonatkozó kötelező biztosítást, az utasok számára nyújtott fakultatív biztosítást, amelyet a légitársaságok kötelesek lennének felajánlani, valamint egy garanciaalap létrehozását; |
| --- | --- |

4.

e tekintetben emlékeztet arra, hogy a Bizottság számos lehetőség közül választhatna a csődbe jutott légitársaságok utasai helyzetének megerősítésére, beleértve a légitársaságokra vonatkozó kötelező biztosítást, az utasok számára nyújtott fakultatív biztosítást, amelyet a légitársaságok kötelesek lennének felajánlani, valamint egy garanciaalap létrehozását;

| 5. | felkéri a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy jogalkotási javaslatot, amelynek konkrét célja kártérítés nyújtása a csődbe jutott légitársaságok utasai számára, és amely pénzügyi és adminisztratív intézkedéseket határoz meg, beleértve a kölcsönös felelősség elvét az ugyanabba az irányba repülő összes, szabad helyekkel rendelkező légitársaság utasai iránt, amely légitársaságok biztosítanák azon utasok hazatérését, akik a kiindulási országéitól eltérő repülőtereken ragadtak a légitársaság csődje esetén; felkéri a Bizottságot, hogy ha megfelelőnek ítéli, akkor 2010. július 1-ig nyújtson be egy ilyen jogalkotási javaslatot; felkéri a Bizottságot, hogy a szervezett utazási formákról szóló irányelv felülvizsgálatakor tegyen javaslatot az érintett utasok haza- vagy visszaszállításának kiterjesztésére; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Bizottságot, hogy vegyen fontolóra egy jogalkotási javaslatot, amelynek konkrét célja kártérítés nyújtása a csődbe jutott légitársaságok utasai számára, és amely pénzügyi és adminisztratív intézkedéseket határoz meg, beleértve a kölcsönös felelősség elvét az ugyanabba az irányba repülő összes, szabad helyekkel rendelkező légitársaság utasai iránt, amely légitársaságok biztosítanák azon utasok hazatérését, akik a kiindulási országéitól eltérő repülőtereken ragadtak a légitársaság csődje esetén; felkéri a Bizottságot, hogy ha megfelelőnek ítéli, akkor 2010. július 1-ig nyújtson be egy ilyen jogalkotási javaslatot; felkéri a Bizottságot, hogy a szervezett utazási formákról szóló irányelv felülvizsgálatakor tegyen javaslatot az érintett utasok haza- vagy visszaszállításának kiterjesztésére;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezen intézkedések kiterjesztésének lehetőségét azon légitársaságokra, amelyek beszüntették működésüket és ezáltal az utasoknak hasonló kellemetlenségeket okoztak, mint a csődbe jutott légitársaságok; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg ezen intézkedések kiterjesztésének lehetőségét azon légitársaságokra, amelyek beszüntették működésüket és ezáltal az utasoknak hasonló kellemetlenségeket okoztak, mint a csődbe jutott légitársaságok;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki a lefoglalt repülőgépek nemzeti szabályozó testületek általi gyors felszabadítását, hogy ezeket a repülőgépeket fel lehessen használni az otthonuktól távol rekedt emberek hazaszállítására; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki a lefoglalt repülőgépek nemzeti szabályozó testületek általi gyors felszabadítását, hogy ezeket a repülőgépeket fel lehessen használni az otthonuktól távol rekedt emberek hazaszállítására;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 158., 1990.6.23., 59. o.

(2)  HL L 285., 1997.10.17., 1. o.

(3)  HL L 138., 2004.4.30., 1. o.

(4)  HL L 46., 2004.2.17., 1. o.

(5)  HL L 293., 2008.10.31., 3. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/44

---

2009. november 25., szerda„Made in” származásjelölés

P7_TA(2009)0093

Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása a származási jelzésről

2010/C 285 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a tarifális preferenciák általános rendszerének alkalmazásáról szóló, 2005. június 27-i 980/2005/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól szóló, 2005. május 11-i 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

tekintettel az Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT 1994) IX. cikkére és XXIV. cikkének 5. bekezdésére,

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendeletre (3), és a 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletre (4), amelyek létrehozták a Közösség nem preferenciális származásra vonatkozó szabályrendszerét,

tekintettel a vámmentességek közösségi rendszerének létrehozásáról szóló, 1983. március 28-i 918/83/EGK tanácsi rendeletre (5),

tekintettel az európai kis- és középvállalkozások nemzetközi kereskedelemben betöltött szerepének megerősítéséről szóló 2009. február 5-i állásfoglalására (6),

tekintettel az eredetjelzésről szóló 2006. július 6-i állásfoglalására (7),

tekintettel az eredetjelzésről szóló nyilatkozatára (8),

tekintettel a harmadik országokból az Európai Unióba importált bizonyos termékek származási országa feltüntetésének bevezetéséről szóló tanácsi rendeletre irányuló 2005. december 16-i bizottsági javaslatra (COM(2005)0661),

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel jelenleg az Európai Unió szintjén nem léteznek harmonizált rendelkezések, illetve egységes gyakorlat az EU-ban történő származásjelzés terén; mivel a tagállamokban érvényben lévő rendelkezések közötti eltérések és az egyértelmű közösségi szabályok hiánya töredezetté teszi a terület jogszabályi kereteit, |
| --- | --- |

A.

mivel jelenleg az Európai Unió szintjén nem léteznek harmonizált rendelkezések, illetve egységes gyakorlat az EU-ban történő származásjelzés terén; mivel a tagállamokban érvényben lévő rendelkezések közötti eltérések és az egyértelmű közösségi szabályok hiánya töredezetté teszi a terület jogszabályi kereteit,

| B. | mivel tilos a más tagállamokból behozott árukra vonatkozóan kötelező származásjelzést előírni, míg a harmadik országokból behozott áruk kötelező származásjelzésére vonatkozóan nincsen ilyen korlátozás, |
| --- | --- |

B.

mivel tilos a más tagállamokból behozott árukra vonatkozóan kötelező származásjelzést előírni, míg a harmadik országokból behozott áruk kötelező származásjelzésére vonatkozóan nincsen ilyen korlátozás,

| C. | mivel az EU számos fő kereskedelmi partnere, köztük az Egyesült Államok, Kína, Japán és Kanada kötelező származásjelzési követelményeket vezetett be, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU számos fő kereskedelmi partnere, köztük az Egyesült Államok, Kína, Japán és Kanada kötelező származásjelzési követelményeket vezetett be,

| D. | mivel a lisszaboni menetrendben az Európai Unió gazdaságának megerősítését tűzte ki célul, többek között a világgazdaságban elért ipari versenyképességének javításával; mivel a verseny csak akkor tekinthető tisztességesnek, ha a termelőkre, csakúgy mint az exportőrökre és importőrökre nézve egyértelmű szabályok alapján működik, valamint közös társadalmi és környezetvédelmi követelményekre és értékekre épül, |
| --- | --- |

D.

mivel a lisszaboni menetrendben az Európai Unió gazdaságának megerősítését tűzte ki célul, többek között a világgazdaságban elért ipari versenyképességének javításával; mivel a verseny csak akkor tekinthető tisztességesnek, ha a termelőkre, csakúgy mint az exportőrökre és importőrökre nézve egyértelmű szabályok alapján működik, valamint közös társadalmi és környezetvédelmi követelményekre és értékekre épül,

| E. | mivel a származásjelzési rendszer lehetővé tenné a fogyasztók számára, hogy teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vásárolt áruk származási országával; mivel a fogyasztók ezáltal azonosítani tudnák a termékeket az adott országhoz kötődő társadalmi, környezetvédelmi és biztonsági normákkal, |
| --- | --- |

E.

mivel a származásjelzési rendszer lehetővé tenné a fogyasztók számára, hogy teljes mértékben tisztában legyenek az általuk vásárolt áruk származási országával; mivel a fogyasztók ezáltal azonosítani tudnák a termékeket az adott országhoz kötődő társadalmi, környezetvédelmi és biztonsági normákkal,

| F. | mivel a származási ország kötelező megjelölését szolgáló rendszer EU-ban történő bevezetésére vonatkozó javaslat korlátozott számú behozott termékre – például textíliákra, ékszerekre, ruházati cikkekre, lábbelire, bútorokra, bőrárukra, lámpákra és világítástechnikai szerelvényekre, üvegárukra, kerámiákra és kézitáskákra – szorítkozik, amely termékek tekintetében a származási hely feltüntetésére („made in”) vonatkozó követelmény értékes tájékoztatást ad a fogyasztó végleges választásához, |
| --- | --- |

F.

mivel a származási ország kötelező megjelölését szolgáló rendszer EU-ban történő bevezetésére vonatkozó javaslat korlátozott számú behozott termékre – például textíliákra, ékszerekre, ruházati cikkekre, lábbelire, bútorokra, bőrárukra, lámpákra és világítástechnikai szerelvényekre, üvegárukra, kerámiákra és kézitáskákra – szorítkozik, amely termékek tekintetében a származási hely feltüntetésére („made in”) vonatkozó követelmény értékes tájékoztatást ad a fogyasztó végleges választásához,

| G. | mivel elengedhetetlen egyenlő feltételek biztosítása a származásjelzésre vonatkozó követelményeket már végrehajtó fő kereskedelmi partnerek termelőivel, |
| --- | --- |

G.

mivel elengedhetetlen egyenlő feltételek biztosítása a származásjelzésre vonatkozó követelményeket már végrehajtó fő kereskedelmi partnerek termelőivel,

| H. | mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatályba lépése a Parlamentet és a Tanácsot az Európai Parlamentet egyenlő partnerekké teszi a közös kereskedelempolitika tekintetében; mivel a származásjelzésre vonatkozó jövőbeli jogszabályok tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerinti rendes jogalkotási eljárás lesz alkalmazandó, |
| --- | --- |

H.

mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatályba lépése a Parlamentet és a Tanácsot az Európai Parlamentet egyenlő partnerekké teszi a közös kereskedelempolitika tekintetében; mivel a származásjelzésre vonatkozó jövőbeli jogszabályok tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerinti rendes jogalkotási eljárás lesz alkalmazandó,

| 1. | megismétli, hogy a fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, beleértve a származásjelzésre vonatkozó követelményeket is; |
| --- | --- |

1.

megismétli, hogy a fogyasztóvédelem átlátható és következetes kereskedelmi szabályokat tesz szükségessé, beleértve a származásjelzésre vonatkozó követelményeket is;

| 2. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a származásjelzésre vonatkozó követelményeket már bevezető kereskedelmi partnerekhez képest; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy egyenlő feltételeket biztosítsanak a származásjelzésre vonatkozó követelményeket már bevezető kereskedelmi partnerekhez képest;

| 3. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak létre megfelelő vámfelügyeleti és vámügyi végrehajtási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy hozzanak létre megfelelő vámfelügyeleti és vámügyi végrehajtási mechanizmusokat;

| 4. | sürgeti a tagállamokat, hogy őrizzék meg az erre a kérdésre vonatkozó következetes közösségi megközelítést annak érdekében, hogy a fogyasztók teljesebb és pontosabb tájékoztatást kapjanak; a kötelező származásjelzést fontos lépésnek tekinti a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat figyelembe vevő gyártási és feldolgozási előírásokra vonatkozó teljesebb körű tájékoztatás irányában; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a tagállamokat, hogy őrizzék meg az erre a kérdésre vonatkozó következetes közösségi megközelítést annak érdekében, hogy a fogyasztók teljesebb és pontosabb tájékoztatást kapjanak; a kötelező származásjelzést fontos lépésnek tekinti a társadalmi és környezetvédelmi szempontokat figyelembe vevő gyártási és feldolgozási előírásokra vonatkozó teljesebb körű tájékoztatás irányában;

| 5. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt határozottan lépjen fel a fogyasztók törvényes jogainak és jogos elvárásainak védelmében, amennyiben bizonyítást nyer, hogy importőrök és harmadik országbeli gyártók csalárd vagy félrevezető származásjelzést alkalmaznak; |
| --- | --- |

5.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt határozottan lépjen fel a fogyasztók törvényes jogainak és jogos elvárásainak védelmében, amennyiben bizonyítást nyer, hogy importőrök és harmadik országbeli gyártók csalárd vagy félrevezető származásjelzést alkalmaznak;

| 6. | úgy véli, hogy a fent említett javaslat a harmadik országokból az Európai Unióba importált bizonyos termékek származási országa kötelező feltüntetésének („származásjelzés”) bevezetése tárgyában igen hasznos az átláthatósággal, a fogyasztók megfelelő tájékoztatásával és a nemzetközi kereskedelmi szabályok összhangjával kapcsolatos célkitűzések megvalósítása terén; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a fent említett javaslat a harmadik országokból az Európai Unióba importált bizonyos termékek származási országa kötelező feltüntetésének („származásjelzés”) bevezetése tárgyában igen hasznos az átláthatósággal, a fogyasztók megfelelő tájékoztatásával és a nemzetközi kereskedelmi szabályok összhangjával kapcsolatos célkitűzések megvalósítása terén;

| 7. | úgy véli, hogy 2009. december 1-jétől a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett rendes jogalkotási eljárás keretében a Parlament és a Tanács között hivatalosan meg kell kezdődnie a konzultációnak és az eszmecserének, és hogy minden további késedelem komolyan sérti az állampolgárok jogait, a foglalkoztatást az EU-ban, valamint a szabad és tisztességes kereskedelem alapelvét; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy 2009. december 1-jétől a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett rendes jogalkotási eljárás keretében a Parlament és a Tanács között hivatalosan meg kell kezdődnie a konzultációnak és az eszmecserének, és hogy minden további késedelem komolyan sérti az állampolgárok jogait, a foglalkoztatást az EU-ban, valamint a szabad és tisztességes kereskedelem alapelvét;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy javaslatát változatlan formában terjessze ismét a Parlament elé az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerint, közvetlenül a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy javaslatát változatlan formában terjessze ismét a Parlament elé az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke szerint, közvetlenül a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 169., 2005.6.30., 1. o.

(2)  HL L 149., 2005.6.11., 22. o.

(3)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

(4)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

(5)  HL L 105., 1983.4.23., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0048.

(7)  HL C 303. E, 2006.12.13., 881. o.

(8)  HL C 323. E, 2008.12.18., 140. o.

---

2009. november 26., csütörtök

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/47

---

2009. november 26., csütörtökA nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégia

P7_TA(2009)0097

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Bizottságnak a nyugat-balkáni országokra, Izlandra és Törökországra vonatkozó 2009-es bővítési stratégiai dokumentumáról

2010/C 285 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a „Bővítési stratégia és a főbb kihívások 2009–2010” című bizottsági közleményre (COM(2009)0533) és az azt kísérő, az előrehaladásról szóló 2009-es ország jelentésekre,

tekintettel a Bizottság 2005-ös bővítési dokumentumáról szóló, 2006. március 16-i (1), a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2006–2007” című közleményéről szóló, 2006. december 13-i (2), valamint a Bizottság 2007-es bővítési stratégiai dokumentumáról szóló, 2008. július 10-i (3) állásfoglalására,

tekintettel a nyugat-balkáni országokról és Törökországról szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel a „Koszovó – az európai perspektíva megvalósulása” című, 2009. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2009)0534) (4),

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU-Szerződés 49. cikke alapján „[bármely] ... európai állam kérheti felvételét az Unióba”, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-Szerződés 49. cikke alapján „[bármely] ... európai állam kérheti felvételét az Unióba”,

| B. | mivel a Nyugat-Balkán jövője az Európai Unióban rejlik, amint azt a 2003. június 19-20-i thesszaloniki Európai Tanács, a 2006. június 15-16-i brüsszeli Európai Tanács és az ezeket követő csúcstalálkozók is megerősítették; mivel a délkelet-európai országoknak tett valamennyi eddigi kötelezettségvállalást tiszteletben kell tartani, |
| --- | --- |

B.

mivel a Nyugat-Balkán jövője az Európai Unióban rejlik, amint azt a 2003. június 19-20-i thesszaloniki Európai Tanács, a 2006. június 15-16-i brüsszeli Európai Tanács és az ezeket követő csúcstalálkozók is megerősítették; mivel a délkelet-európai országoknak tett valamennyi eddigi kötelezettségvállalást tiszteletben kell tartani,

| C. | mivel Törökország 1999 óta, Horvátország 2004 óta, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság pedig 2005 óta tagjelölt ország; mivel Albánia, Montenegró és Izland is felvételét kérte az Unióba, és a Bizottság éppen most végzi Montenegró és Izland kérelmének értékelését; mivel stabilizációs és társulási megállapodásokat írtak alá Bosznia-Hercegovinával és Szerbiával; és mivel a Bizottság bejelentette szándékát, hogy Koszovó esetében kereskedelmi megállapodásokra és vízumliberalizációra tesz javaslatot középtávon, |
| --- | --- |

C.

mivel Törökország 1999 óta, Horvátország 2004 óta, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság pedig 2005 óta tagjelölt ország; mivel Albánia, Montenegró és Izland is felvételét kérte az Unióba, és a Bizottság éppen most végzi Montenegró és Izland kérelmének értékelését; mivel stabilizációs és társulási megállapodásokat írtak alá Bosznia-Hercegovinával és Szerbiával; és mivel a Bizottság bejelentette szándékát, hogy Koszovó esetében kereskedelmi megállapodásokra és vízumliberalizációra tesz javaslatot középtávon,

| D. | mivel - tekintve, hogy a korábbi bővítések kétségtelenül sikeresek voltak mind az EU, mind a csatlakozó tagállamok számára, és hozzájárultak egész Európa stabilitásához, fejlődéséhez és jólétéhez - alapvető fontosságú megteremteni a jövőbeni bővítések sikerének biztosításához szükséges feltételeket is, |
| --- | --- |

D.

mivel - tekintve, hogy a korábbi bővítések kétségtelenül sikeresek voltak mind az EU, mind a csatlakozó tagállamok számára, és hozzájárultak egész Európa stabilitásához, fejlődéséhez és jólétéhez - alapvető fontosságú megteremteni a jövőbeni bővítések sikerének biztosításához szükséges feltételeket is,

| E. | mivel a bővítési stratégiának sokkal többnek kell lennie egy tárgyalási módszertannál, tükrözvén azon alapvető meggyőződést, hogy az EU közös értékek közössége, továbbá a stratégia elválaszthatatlanul összefügg az EU célkitűzéseiről és hatékonyságáról, jövőjéről, valamint a szomszédságban és a világban betöltendő szerepéről folyó vitával, |
| --- | --- |

E.

mivel a bővítési stratégiának sokkal többnek kell lennie egy tárgyalási módszertannál, tükrözvén azon alapvető meggyőződést, hogy az EU közös értékek közössége, továbbá a stratégia elválaszthatatlanul összefügg az EU célkitűzéseiről és hatékonyságáról, jövőjéről, valamint a szomszédságban és a világban betöltendő szerepéről folyó vitával,

| F. | mivel számos tagjelölt és potenciális tagjelölt országnak vannak továbbra is megoldatlan ügyei a szomszédaival; mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok továbbra is kulcstényezők az integrációs folyamatban, |
| --- | --- |

F.

mivel számos tagjelölt és potenciális tagjelölt országnak vannak továbbra is megoldatlan ügyei a szomszédaival; mivel a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok továbbra is kulcstényezők az integrációs folyamatban,

| 1. | továbbra is erősen elkötelezett a bővítési politika iránt, amely valamennyi EU politika közül az egyik legsikeresebbnek bizonyult, és javára szolgált mind a meglévő, mind az új tagállamoknak; emlékeztet arra, hogy a korábbi bővítések hozzájárultak a béke, biztonság és jólét térségének példátlan kiterjesztéséhez Európában, és ismét megerősíti az Európai Uniónak a bővítési folyamat folytatása iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

1.

továbbra is erősen elkötelezett a bővítési politika iránt, amely valamennyi EU politika közül az egyik legsikeresebbnek bizonyult, és javára szolgált mind a meglévő, mind az új tagállamoknak; emlékeztet arra, hogy a korábbi bővítések hozzájárultak a béke, biztonság és jólét térségének példátlan kiterjesztéséhez Európában, és ismét megerősíti az Európai Uniónak a bővítési folyamat folytatása iránti elkötelezettségét;

| 2. | meggyőződése, hogy tanulságok vonhatóak le a korábbi bővítésekből, és hogy a bővítési folyamat minőségi javítása további módjainak az eddig felhalmozott pozitív tapasztalatokon kell alapulniuk; emlékeztet arra is, hogy - amint azt korábbi állásfoglalásaiban már jelezte - a bővítés folyamat továbbvitele során lehetővé kell tenni a megfelelő intézményi, pénzügyi és politikai konszolidációt; |
| --- | --- |

2.

meggyőződése, hogy tanulságok vonhatóak le a korábbi bővítésekből, és hogy a bővítési folyamat minőségi javítása további módjainak az eddig felhalmozott pozitív tapasztalatokon kell alapulniuk; emlékeztet arra is, hogy - amint azt korábbi állásfoglalásaiban már jelezte - a bővítés folyamat továbbvitele során lehetővé kell tenni a megfelelő intézményi, pénzügyi és politikai konszolidációt;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a 2006. december 14-15-i, brüsszeli Európai Tanácsnak a „bővítéssel kapcsolatos megújított konszenzusra” vonatkozó elnökségi következtetéseiben kifejezett elvek - különösen az Európai Unió képessége a hatékony működésre és fejlődésre - továbbra is az EU bővítési politika nélkülözhetetlen elemei kell, hogy maradjanak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a 2006. december 14-15-i, brüsszeli Európai Tanácsnak a „bővítéssel kapcsolatos megújított konszenzusra” vonatkozó elnökségi következtetéseiben kifejezett elvek - különösen az Európai Unió képessége a hatékony működésre és fejlődésre - továbbra is az EU bővítési politika nélkülözhetetlen elemei kell, hogy maradjanak;

| 4. | ismét felhívja a figyelmet arra, hogy az 1993. június 21-22-i koppenhágai Európai Tanács által meghatározott feltételeknek való maradéktalan és következetes megfelelés iránti elkötelezettség mind a tagjelölt országok, mind az Európai Unió részéről alapvető fontosságú, többek között az Európai Unió befogadóképességének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

ismét felhívja a figyelmet arra, hogy az 1993. június 21-22-i koppenhágai Európai Tanács által meghatározott feltételeknek való maradéktalan és következetes megfelelés iránti elkötelezettség mind a tagjelölt országok, mind az Európai Unió részéről alapvető fontosságú, többek között az Európai Unió befogadóképességének biztosítása érdekében;

| 5. | felhívja az EU intézményeket, hogy elemezzék és növeljék az Európai Unió integrációs képességét; |
| --- | --- |

5.

felhívja az EU intézményeket, hogy elemezzék és növeljék az Európai Unió integrációs képességét;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a jogállamiság a demokratikus, gazdasági és társadalmi fejlődés egyik kulcsfontosságú alapelve és az EU csatlakozás egyik fő feltétele; üdvözli a vonatkozó reformok végrehajtására tett erőfeszítéseket a térségben, de megjegyzi, hogy néhány ország továbbra is jelentős kihívásokkal néz szembe, különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet illetően; sürgeti ezen országokat erőfeszítéseik fokozására e téren; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a jogállamiság a demokratikus, gazdasági és társadalmi fejlődés egyik kulcsfontosságú alapelve és az EU csatlakozás egyik fő feltétele; üdvözli a vonatkozó reformok végrehajtására tett erőfeszítéseket a térségben, de megjegyzi, hogy néhány ország továbbra is jelentős kihívásokkal néz szembe, különösen a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet illetően; sürgeti ezen országokat erőfeszítéseik fokozására e téren;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága egyike a demokrácia alapvető elveinek, és aggodalommal jegyzi meg, hogy néhány országban ezt nem tartják maradéktalanul tiszteletben; elsődlegesnek tartja a Nyugat-Balkán és Törökország esetében, hogy biztosítsák a média szabadságát a politikai befolyástól, és garantálják a szabályozó szervek függetlenségét; felhívja az érintett országokat, hogy hozzanak létre megfelelő jogi kereteket, és biztosítsák a jogszabályok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága egyike a demokrácia alapvető elveinek, és aggodalommal jegyzi meg, hogy néhány országban ezt nem tartják maradéktalanul tiszteletben; elsődlegesnek tartja a Nyugat-Balkán és Törökország esetében, hogy biztosítsák a média szabadságát a politikai befolyástól, és garantálják a szabályozó szervek függetlenségét; felhívja az érintett országokat, hogy hozzanak létre megfelelő jogi kereteket, és biztosítsák a jogszabályok tiszteletben tartását;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való maradéktalan együttműködés alapvető feltételét képezi annak, hogy a nyugat-balkáni országok előrelépést tegyenek az uniós tagság felé vezető úton, de rámutat arra, hogy hasonlóan fontos az is, hogy ezen országokban a társadalom a háborús bűnökkel kapcsolatos jogorvoslatot alapvető lépésnek tekintse az áldozatok részére történő igazságszolgáltatást és a regionális megbékélés elősegítését illetően; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való maradéktalan együttműködés alapvető feltételét képezi annak, hogy a nyugat-balkáni országok előrelépést tegyenek az uniós tagság felé vezető úton, de rámutat arra, hogy hasonlóan fontos az is, hogy ezen országokban a társadalom a háborús bűnökkel kapcsolatos jogorvoslatot alapvető lépésnek tekintse az áldozatok részére történő igazságszolgáltatást és a regionális megbékélés elősegítését illetően;

| 9. | hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok - mint a regionális stabilitás és együttműködés, valamint a zökkenőmentes bővítési folyamat előfeltételének - fontosságát; felhívja ezért valamennyi érintett országot, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg a szomszédaikkal fennálló nézeteltérések megoldása érdekében a bővítési folyamat korai szakaszában; hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen kétoldalú vitákat az érintett feleknek kell megoldaniuk; javasolja, hogy amennyiben az érintett feleknek nem sikerül megoldaniuk az ilyen vitákat, az Európai Unió tegyen meg minden erőfeszítést a megoldás előmozdítása érdekében; rámutat arra, hogy bár az ilyen viták önmagukban nem képezhetik akadályát a csatlakozás felé vezető haladásnak, az Európai Uniónak el kell kerülnie, hogy ilyen megoldatlan kétoldalú viták terheljék, és még a csatlakozás előtt törekednie kell azok megoldására; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok - mint a regionális stabilitás és együttműködés, valamint a zökkenőmentes bővítési folyamat előfeltételének - fontosságát; felhívja ezért valamennyi érintett országot, hogy minden tőlük telhetőt tegyenek meg a szomszédaikkal fennálló nézeteltérések megoldása érdekében a bővítési folyamat korai szakaszában; hangsúlyozza azonban, hogy az ilyen kétoldalú vitákat az érintett feleknek kell megoldaniuk; javasolja, hogy amennyiben az érintett feleknek nem sikerül megoldaniuk az ilyen vitákat, az Európai Unió tegyen meg minden erőfeszítést a megoldás előmozdítása érdekében; rámutat arra, hogy bár az ilyen viták önmagukban nem képezhetik akadályát a csatlakozás felé vezető haladásnak, az Európai Uniónak el kell kerülnie, hogy ilyen megoldatlan kétoldalú viták terheljék, és még a csatlakozás előtt törekednie kell azok megoldására;

| 10. | aggodalommal veszi tudomásul a nyugat-balkáni térség gazdasági problémáit a pénzügyi válság eredményeként; üdvözli, hogy a Bizottság hajlandó rendkívüli pénzügyi támogatást nyújtani, így például makrogazdasági támogatást és közvetlen költségvetési támogatást; hangsúlyozza, hogy a helyzet különösen nehéz a magas szintű szegénység és munkanélküliség fényében az érintett országok némelyikében; felhívja a Bizottságot és magukat az országokat, hogy tegyenek meg minden lehetséges erőfeszítést a válság hatásainak enyhítése érdekében, különösen a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai tekintetében; |
| --- | --- |

10.

aggodalommal veszi tudomásul a nyugat-balkáni térség gazdasági problémáit a pénzügyi válság eredményeként; üdvözli, hogy a Bizottság hajlandó rendkívüli pénzügyi támogatást nyújtani, így például makrogazdasági támogatást és közvetlen költségvetési támogatást; hangsúlyozza, hogy a helyzet különösen nehéz a magas szintű szegénység és munkanélküliség fényében az érintett országok némelyikében; felhívja a Bizottságot és magukat az országokat, hogy tegyenek meg minden lehetséges erőfeszítést a válság hatásainak enyhítése érdekében, különösen a társadalom legkiszolgáltatottabb tagjai tekintetében;

| 11. | aláhúzza a regionális együttműködés - mint a bővítési folyamat fontos tényezőjének és ugyanakkor a megbékélési folyamat, a közvetlen emberi kapcsolatok fejlesztése alapvető elemének - fontosságát a Nyugat-Balkánon; emlékeztet továbbá ezen együttműködés előnyeire a megnövekedett kereskedelmi forgalom, az energiabiztonság - amelyet megerősít az energiaszolgáltatók, -források és ellátási útvonalak diverzifikációja -, a környezetvédelmi szakpolitikák, valamint a szervezett bűnözés és csempészet elleni küzdelem tekintetében; ezért megelégedéssel veszi tudomásul a Regionális Együttműködési Tanács munkáját; több politikai akaratra és jobb koordinációra hív fel a csempészet elleni stratégia végrehajtásához, különösen az áldozatok védelmét illetően; hangsúlyozza, hogy a regionális politikai és gazdasági együttműködésnek magában kell foglalnia valamennyi politikai szereplőt és a civil társadalmat, különösen a női szervezeteket, és azt nem gátolhatják kétoldalú politikai problémák; e tekintetben felhívja valamennyi érintett felet, hogy a regionális együttműködés nyitott jellegének biztosítása érdekében keressenek gyakorlati megoldásokat, a Koszovó státusára vonatkozó eltérő álláspontok sérelme nélkül; |
| --- | --- |

11.

aláhúzza a regionális együttműködés - mint a bővítési folyamat fontos tényezőjének és ugyanakkor a megbékélési folyamat, a közvetlen emberi kapcsolatok fejlesztése alapvető elemének - fontosságát a Nyugat-Balkánon; emlékeztet továbbá ezen együttműködés előnyeire a megnövekedett kereskedelmi forgalom, az energiabiztonság - amelyet megerősít az energiaszolgáltatók, -források és ellátási útvonalak diverzifikációja -, a környezetvédelmi szakpolitikák, valamint a szervezett bűnözés és csempészet elleni küzdelem tekintetében; ezért megelégedéssel veszi tudomásul a Regionális Együttműködési Tanács munkáját; több politikai akaratra és jobb koordinációra hív fel a csempészet elleni stratégia végrehajtásához, különösen az áldozatok védelmét illetően; hangsúlyozza, hogy a regionális politikai és gazdasági együttműködésnek magában kell foglalnia valamennyi politikai szereplőt és a civil társadalmat, különösen a női szervezeteket, és azt nem gátolhatják kétoldalú politikai problémák; e tekintetben felhívja valamennyi érintett felet, hogy a regionális együttműködés nyitott jellegének biztosítása érdekében keressenek gyakorlati megoldásokat, a Koszovó státusára vonatkozó eltérő álláspontok sérelme nélkül;

| 12. | felhívja valamennyi érintett országot, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség terén fejtsenek ki nagyobb erőfeszítést, különös tekintettel a nemi természetű erőszak elleni küzdelemre, a nemi alapú megkülönböztetéssel kapcsolatos jogorvoslatokhoz való hozzáférés előmozdítására és a nők politikai részvételének ösztönzésére; |
| --- | --- |

12.

felhívja valamennyi érintett országot, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség terén fejtsenek ki nagyobb erőfeszítést, különös tekintettel a nemi természetű erőszak elleni küzdelemre, a nemi alapú megkülönböztetéssel kapcsolatos jogorvoslatokhoz való hozzáférés előmozdítására és a nők politikai részvételének ösztönzésére;

| 13. | alapvető fontosságúnak tartja a civil társadalom és a nem kormányzati szervek (NGO-k) fokozott részvételének ösztönzését, mind központi, mind helyi szinten, valamint az NGO-k támogatásának és finanszírozásának javítását, az előcsatlakozási eszköz civil társadalmi szegmensének tervezésében és felhasználásában való részvételük ösztönzését, valamint a szociális párbeszéd javítását a munkaerőpiacon; |
| --- | --- |

13.

alapvető fontosságúnak tartja a civil társadalom és a nem kormányzati szervek (NGO-k) fokozott részvételének ösztönzését, mind központi, mind helyi szinten, valamint az NGO-k támogatásának és finanszírozásának javítását, az előcsatlakozási eszköz civil társadalmi szegmensének tervezésében és felhasználásában való részvételük ösztönzését, valamint a szociális párbeszéd javítását a munkaerőpiacon;

| 14. | felhívja a régióbeli országokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az etnikai kisebbségek, különösen a romák helyzetének javítására; hangsúlyozza, hogy a romák gyakran áldozatai a diszkriminációnak, és hogy különösen a döntéshozatali folyamatokban - a munkaerőpiacon és az általános oktatási rendszerben - való részvételüket nagymértékben növelni kell; e tekintetben tudomásul veszi a nyugat-balkáni országok és a tagállamok között létrejött kétoldalú visszafogadási megállapodásokat, és felhívja az érintett országokat, hogy fokozzák a megfelelő társadalmi feltételek, az infrastruktúra és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés megteremtésére irányuló erőfeszítéseiket a romák alapvető jogainak biztosítása és a visszatérésük utáni reintegrációjuk elősegítése érdekében; felhívja a nyugat-balkáni országokat és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék nyomon a visszatelepített romák reintegrációját, és az elért eredményekről évente tegyenek jelentést a Bizottságnak a reintegrációs politikák értékelésének és a legjobb gyakorlatok megosztásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

14.

felhívja a régióbeli országokat, hogy tegyenek nagyobb erőfeszítéseket az etnikai kisebbségek, különösen a romák helyzetének javítására; hangsúlyozza, hogy a romák gyakran áldozatai a diszkriminációnak, és hogy különösen a döntéshozatali folyamatokban - a munkaerőpiacon és az általános oktatási rendszerben - való részvételüket nagymértékben növelni kell; e tekintetben tudomásul veszi a nyugat-balkáni országok és a tagállamok között létrejött kétoldalú visszafogadási megállapodásokat, és felhívja az érintett országokat, hogy fokozzák a megfelelő társadalmi feltételek, az infrastruktúra és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés megteremtésére irányuló erőfeszítéseiket a romák alapvető jogainak biztosítása és a visszatérésük utáni reintegrációjuk elősegítése érdekében; felhívja a nyugat-balkáni országokat és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék nyomon a visszatelepített romák reintegrációját, és az elért eredményekről évente tegyenek jelentést a Bizottságnak a reintegrációs politikák értékelésének és a legjobb gyakorlatok megosztásának elősegítése érdekében;

| 15. | hangsúlyozza a vízumliberalizációs folyamat alapvető fontosságát a nyugat-balkáni országok számára; üdvözli, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia teljesítették a vízumliberalizációval kapcsolatos kritériumokat, így a vízummentes rezsim várhatóan 2009. december 19-től alkalmazhatóvá válik állampolgáraikra; üdvözli a bosznia-hercegovinai és az albán hatóságok által tett intézkedéseket a vízummentes utazási rezsimre vonatkozó útiterv feltételeinek történő megfelelés felgyorsítása érdekében, és sürgeti őket, hogy hozzák előbbre az előkészületeket valamennyi releváns kritérium teljesítése érdekében azért, hogy a vízumliberalizáció ezen országok állampolgárai számára 2010 júliusától alkalmazhatóvá váljon; úgy véli, hogy - a thesszaloniki menetrend végrehajtásának előmozdítása céljából és regionális megközelítésének részeként - a Bizottságnak - saját hatáskörén belül és az ENSZ Biztonsági Tanács 1999. június 10-i, 1244. számú határozatára tekintettel – mielőbb meg kell kezdenie a vízumpárbeszédet Koszovóval, a vízumkönnyítésre és -liberalizációra vonatkozó, a nyugat-balkáni országokkal létrehozottakhoz hasonló útiterv létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza a vízumliberalizációs folyamat alapvető fontosságát a nyugat-balkáni országok számára; üdvözli, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia teljesítették a vízumliberalizációval kapcsolatos kritériumokat, így a vízummentes rezsim várhatóan 2009. december 19-től alkalmazhatóvá válik állampolgáraikra; üdvözli a bosznia-hercegovinai és az albán hatóságok által tett intézkedéseket a vízummentes utazási rezsimre vonatkozó útiterv feltételeinek történő megfelelés felgyorsítása érdekében, és sürgeti őket, hogy hozzák előbbre az előkészületeket valamennyi releváns kritérium teljesítése érdekében azért, hogy a vízumliberalizáció ezen országok állampolgárai számára 2010 júliusától alkalmazhatóvá váljon; úgy véli, hogy - a thesszaloniki menetrend végrehajtásának előmozdítása céljából és regionális megközelítésének részeként - a Bizottságnak - saját hatáskörén belül és az ENSZ Biztonsági Tanács 1999. június 10-i, 1244. számú határozatára tekintettel – mielőbb meg kell kezdenie a vízumpárbeszédet Koszovóval, a vízumkönnyítésre és -liberalizációra vonatkozó, a nyugat-balkáni országokkal létrehozottakhoz hasonló útiterv létrehozása érdekében;

| 16. | a térség összes országát sürgeti, hogy késlekedés nélkül fogadjon el megkülönböztetést tiltó törvényeket, illetve hatékonyan hajtsa végre őket, különösen annak fényében, hogy a leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyek elleni fenyegetések, támadások vagy megfélemlítések egész sora marad bejelentés és kivizsgálás nélkül; |
| --- | --- |

16.

a térség összes országát sürgeti, hogy késlekedés nélkül fogadjon el megkülönböztetést tiltó törvényeket, illetve hatékonyan hajtsa végre őket, különösen annak fényében, hogy a leszbikus, homoszexuális, biszexuális és transznemű személyek elleni fenyegetések, támadások vagy megfélemlítések egész sora marad bejelentés és kivizsgálás nélkül;

| 17. | felhívja a nemzetközi és a koszovói hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az ólommal szennyezett, Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode és Leposaviq/Leposavić helységekben a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára felállított táborok - amelyek a trepçai ólombánya rendkívül mérgező bányahulladékkal borított meddőhányóján helyezkednek el - azonnali bezárása érdekében, és biztosítsák az ott élő családok legalapvetőbb emberi jogait azáltal, hogy megfelelő egészségügyi feltételekkel rendelkező, biztonságos helyekre helyezik át őket; |
| --- | --- |

17.

felhívja a nemzetközi és a koszovói hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az ólommal szennyezett, Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode és Leposaviq/Leposavić helységekben a lakhelyüket elhagyni kényszerült személyek számára felállított táborok - amelyek a trepçai ólombánya rendkívül mérgező bányahulladékkal borított meddőhányóján helyezkednek el - azonnali bezárása érdekében, és biztosítsák az ott élő családok legalapvetőbb emberi jogait azáltal, hogy megfelelő egészségügyi feltételekkel rendelkező, biztonságos helyekre helyezik át őket;

| 18. | úgy véli, hogy az uniós polgárok további bővítés iránti támogatásának és a tagjelölt országok polgárainak a reformok folytatása iránti elkötelezettségének megőrzése érdekében döntő jelentőségű világos és átfogó tájékoztatást nyújtani számukra e szakpolitika előnyeiről és hatásairól; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket e célból; úgy véli, hogy szintén alapvető fontosságú meghallgatni a polgárok aggodalmait és kérdéseit, és azokra választ adni; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az uniós polgárok további bővítés iránti támogatásának és a tagjelölt országok polgárainak a reformok folytatása iránti elkötelezettségének megőrzése érdekében döntő jelentőségű világos és átfogó tájékoztatást nyújtani számukra e szakpolitika előnyeiről és hatásairól; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek erőfeszítéseket e célból; úgy véli, hogy szintén alapvető fontosságú meghallgatni a polgárok aggodalmait és kérdéseit, és azokra választ adni;

| 19. | elismerését fejezi ki Horvátországnak az uniós csatlakozási kritériumok, valamint a tagsági kötelezettségek teljesítésében elért folyamatos előrelépésekért; üdvözli a Szlovéniával fennálló határvitát rendező kétoldalú megállapodást, amelynek révén megnyithatóvá váltak a csatlakozási folyamat további fejezetei; úgy véli, hogy a csatlakozási tárgyalások 2010 közepéig lezárhatóak, amennyiben Horvátország fokozott erőfeszítéseket tesz, hogy megfeleljen az összes szükséges kritériumnak és referenciaértéknek, többek között a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködés feltételének; |
| --- | --- |

19.

elismerését fejezi ki Horvátországnak az uniós csatlakozási kritériumok, valamint a tagsági kötelezettségek teljesítésében elért folyamatos előrelépésekért; üdvözli a Szlovéniával fennálló határvitát rendező kétoldalú megállapodást, amelynek révén megnyithatóvá váltak a csatlakozási folyamat további fejezetei; úgy véli, hogy a csatlakozási tárgyalások 2010 közepéig lezárhatóak, amennyiben Horvátország fokozott erőfeszítéseket tesz, hogy megfeleljen az összes szükséges kritériumnak és referenciaértéknek, többek között a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY) való teljes együttműködés feltételének;

| 20. | gratulál Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a legutóbbi előrehaladási jelentés óta, és különösen az utóbbi néhány hónapban által elért haladáshoz; elégedetten jegyzi meg, hogy ezt az előrelépést elismerte a Bizottság is, amely ajánlást tett a csatlakozási tárgyalások megkezdésére az országgal; felhívja a Tanácsot, hogy a 2009 decemberében tartandó csúcstalálkozón cselekedjék a Bizottság ajánlásának megfelelően; számít arra, hogy a tárgyalások a közeljövőben megkezdődnek, és reméli, hogy kölcsönösen kielégítő megoldásokat sikerül találni a szomszédos országokkal fennálló rendezetlen kérdésekre, beleértve az elnevezéssel kapcsolatos kérdést is Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország között; felhívja mindkét ország kormányát, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e célból; emlékeztet a jószomszédi kapcsolatok fontosságára, és sürgeti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, hogy mutasson érzékenységet a szomszédokat érintő ügyek iránt; tudomásul veszi a diplomáciai kapcsolatok közelmúltbeli létesítését Koszovóval, valamint a határ fizikai kijelöléséről szóló megállapodás megkötését, mint alapvetően fontos hozzájárulást a regionális stabilitáshoz; |
| --- | --- |

20.

gratulál Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak a legutóbbi előrehaladási jelentés óta, és különösen az utóbbi néhány hónapban által elért haladáshoz; elégedetten jegyzi meg, hogy ezt az előrelépést elismerte a Bizottság is, amely ajánlást tett a csatlakozási tárgyalások megkezdésére az országgal; felhívja a Tanácsot, hogy a 2009 decemberében tartandó csúcstalálkozón cselekedjék a Bizottság ajánlásának megfelelően; számít arra, hogy a tárgyalások a közeljövőben megkezdődnek, és reméli, hogy kölcsönösen kielégítő megoldásokat sikerül találni a szomszédos országokkal fennálló rendezetlen kérdésekre, beleértve az elnevezéssel kapcsolatos kérdést is Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság és Görögország között; felhívja mindkét ország kormányát, hogy fokozzák erőfeszítéseiket e célból; emlékeztet a jószomszédi kapcsolatok fontosságára, és sürgeti Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, hogy mutasson érzékenységet a szomszédokat érintő ügyek iránt; tudomásul veszi a diplomáciai kapcsolatok közelmúltbeli létesítését Koszovóval, valamint a határ fizikai kijelöléséről szóló megállapodás megkötését, mint alapvetően fontos hozzájárulást a regionális stabilitáshoz;

| 21. | felszólítja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságait, hogy folytassák erőfeszítéseiket a reformfolyamat tekintetében, különösen a közigazgatás és az igazságszolgáltatás, a korrupcióellenes politika, a nők jogai és az etnikumok közötti kapcsolatok, többek között bármelyik etnikumhoz tartozó személy jogainak biztosítása és a kisebbségek közéletben és közigazgatásban való részvételének fokozása terén; |
| --- | --- |

21.

felszólítja Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság hatóságait, hogy folytassák erőfeszítéseiket a reformfolyamat tekintetében, különösen a közigazgatás és az igazságszolgáltatás, a korrupcióellenes politika, a nők jogai és az etnikumok közötti kapcsolatok, többek között bármelyik etnikumhoz tartozó személy jogainak biztosítása és a kisebbségek közéletben és közigazgatásban való részvételének fokozása terén;

| 22. | elismerését fejezi ki Törökországnak a tagjelölt országként a koppenhágai politikai kritériumok teljesítése irányába általa tett előrelépésért; sürgeti a török kormányt és valamennyi törökországi parlamenti pártot, hogy alakítsanak ki konszenzust a kulcsfontosságú reformok kidolgozásáról és végrehajtásáról; üdvözli, hogy a kormány jóváhagyta az igazságügyi reform-stratégiát, és rámutat a gyors végrehajtás alapvető fontosságára a török állam és társadalom működése szempontjából; aggódik a szólás- és sajtószabadság terén fennálló helyzetet illetően, különösen a példátlan, egy médiacsoportra kiszabott bírságot követően; megelégedéssel veszi tudomásul a korábbi tabukról folytatott egyre nyíltabb közvitát Törökországban; sajnálja a vallásszabadság terén elért korlátozott előrelépést, és sürgeti a kormányt, hogy hozzon létre az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménynek megfelelő jogi keretet, amely lehetővé teszi valamennyi nem-muzulmán vallási közösség és az alavita közösség számára az indokolatlan kötöttségek nélküli működést; helyteleníti, hogy az EK-Törökország társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvéből fakadó kötelezettségvállalások folytatódó nem-teljesítését, és sürgeti Törökországot, hogy kezdje meg a jegyzőkönyv maradéktalan, diszkriminációmentes végrehajtását; felhívja a török kormányt, valamint az összes érintett felet, hogy tevékenyen járuljon hozzá a ciprusi kérdés átfogó rendezésének gyors kidolgozásához, az ENSZ Biztonsági Tanács határozatai és az EU alapelvei alapján; üdvözli a kurd kérdés a „Demokratikus nyitás” projekt keretében történő megoldását célzó erőfeszítéseket, a kurd származású állampolgárok helyzetének kezelésére irányuló konkrét intézkedések megtételére ösztönzi a török kormányt, és e folyamat támogatására kéri az összes politikai erőt; elismerését fejezi ki az Örményországgal való kapcsolatok normalizálása érdekében tett diplomáciai erőfeszítésekért, és sürgeti a török nagy nemzetgyűlést és az örményországi parlamentet, hogy ratifikálják a releváns jegyzőkönyveket; üdvözli, hogy Törökország aláírta a Nabucco gázvezetékről szóló kormányközi megállapodást, amelynek végrehajtása továbbra is az EU egyik legkiemeltebb energiabiztonsági prioritása, és felhív a csatlakozási tárgyalások energiaügyi fejezetének megnyitására; tudomásul veszi az EU-Törökország visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások újbóli felvételét, és sürgeti Törökországot, hogy addig is maradéktalanul hajtsa végre a tagállamokkal meglévő, kétoldalú visszafogadási megállapodásokat; felhívja a török kormányt az EU-val folyó külpolitikai koordináció fokozására, különösen Irán tekintetében; sajnálja azonban, hogy a „Berlin plusz” megállapodásokon túlmutató NATO-EU stratégiai együttműködést továbbra is blokkolják Törökország ellenvetései, ami negatív következményekkel jár a hadszíntéri EU személyi állomány védelmére nézve, és sürgeti Törökországot, hogy mielőbb tegye félre ezen ellenvetéseket; |
| --- | --- |

22.

elismerését fejezi ki Törökországnak a tagjelölt országként a koppenhágai politikai kritériumok teljesítése irányába általa tett előrelépésért; sürgeti a török kormányt és valamennyi törökországi parlamenti pártot, hogy alakítsanak ki konszenzust a kulcsfontosságú reformok kidolgozásáról és végrehajtásáról; üdvözli, hogy a kormány jóváhagyta az igazságügyi reform-stratégiát, és rámutat a gyors végrehajtás alapvető fontosságára a török állam és társadalom működése szempontjából; aggódik a szólás- és sajtószabadság terén fennálló helyzetet illetően, különösen a példátlan, egy médiacsoportra kiszabott bírságot követően; megelégedéssel veszi tudomásul a korábbi tabukról folytatott egyre nyíltabb közvitát Törökországban; sajnálja a vallásszabadság terén elért korlátozott előrelépést, és sürgeti a kormányt, hogy hozzon létre az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezménynek megfelelő jogi keretet, amely lehetővé teszi valamennyi nem-muzulmán vallási közösség és az alavita közösség számára az indokolatlan kötöttségek nélküli működést; helyteleníti, hogy az EK-Törökország társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvéből fakadó kötelezettségvállalások folytatódó nem-teljesítését, és sürgeti Törökországot, hogy kezdje meg a jegyzőkönyv maradéktalan, diszkriminációmentes végrehajtását; felhívja a török kormányt, valamint az összes érintett felet, hogy tevékenyen járuljon hozzá a ciprusi kérdés átfogó rendezésének gyors kidolgozásához, az ENSZ Biztonsági Tanács határozatai és az EU alapelvei alapján; üdvözli a kurd kérdés a „Demokratikus nyitás” projekt keretében történő megoldását célzó erőfeszítéseket, a kurd származású állampolgárok helyzetének kezelésére irányuló konkrét intézkedések megtételére ösztönzi a török kormányt, és e folyamat támogatására kéri az összes politikai erőt; elismerését fejezi ki az Örményországgal való kapcsolatok normalizálása érdekében tett diplomáciai erőfeszítésekért, és sürgeti a török nagy nemzetgyűlést és az örményországi parlamentet, hogy ratifikálják a releváns jegyzőkönyveket; üdvözli, hogy Törökország aláírta a Nabucco gázvezetékről szóló kormányközi megállapodást, amelynek végrehajtása továbbra is az EU egyik legkiemeltebb energiabiztonsági prioritása, és felhív a csatlakozási tárgyalások energiaügyi fejezetének megnyitására; tudomásul veszi az EU-Törökország visszafogadási megállapodásról szóló tárgyalások újbóli felvételét, és sürgeti Törökországot, hogy addig is maradéktalanul hajtsa végre a tagállamokkal meglévő, kétoldalú visszafogadási megállapodásokat; felhívja a török kormányt az EU-val folyó külpolitikai koordináció fokozására, különösen Irán tekintetében; sajnálja azonban, hogy a „Berlin plusz” megállapodásokon túlmutató NATO-EU stratégiai együttműködést továbbra is blokkolják Törökország ellenvetései, ami negatív következményekkel jár a hadszíntéri EU személyi állomány védelmére nézve, és sürgeti Törökországot, hogy mielőbb tegye félre ezen ellenvetéseket;

| 23. | elégedetten veszi tudomásul a Szerbia által tett haladást, különösen az ideiglenes megállapodás egyoldalú végrehajtását; azon az állásponton van, hogy a pénzügyi válság körülményei között az ilyen egyoldalú végrehajtás azt mutatja, hogy az ország elkötelezett az uniós tagság felé vezető úton való előrehaladás iránt; ezért sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul határozzon az ideiglenes megállapodás ratifikálásáról; kéri Szerbiát, hogy teljes mértékben működjön együtt az ICTY-vel; üdvözli az ICTY főügyésze által,, 2009. június 4-én előterjesztett jelentést, amely megállapítja, hogy Szerbia további előrelépést tett az ICTY-vel való együttműködés terén; fontosnak tartja azt a tényt, hogy a büntetőperek folytatódnak a Belgrádi Kerületi Bíróság háborús bűnökkel foglalkozó kamarájában; üdvözli az Európai Unió koszovói jogállam missziójával (EULEX) létrejött rendőrségi jegyzőkönyvnek a szerb hatóságok általi aláírását, és felhívja Szerbiát, hogy fokozza együttműködését az EULEX-szel, különös tekintettel az EULEX észak-koszovói műveleteire; sajnálatát fejezi ki a szerb hatóságok által a koszovói szerbekhez intézett, a 2009. november 15-i helyhatósági választások bojkottjára vonatkozó felhívás miatt, és sürgeti őket, hogy fogadjanak el konstruktív megközelítést, amely a koszovói szerb közösségnek a koszovói intézményekben való aktív részvételének ösztönzésére irányul; |
| --- | --- |

23.

elégedetten veszi tudomásul a Szerbia által tett haladást, különösen az ideiglenes megállapodás egyoldalú végrehajtását; azon az állásponton van, hogy a pénzügyi válság körülményei között az ilyen egyoldalú végrehajtás azt mutatja, hogy az ország elkötelezett az uniós tagság felé vezető úton való előrehaladás iránt; ezért sürgeti a Tanácsot, hogy haladéktalanul határozzon az ideiglenes megállapodás ratifikálásáról; kéri Szerbiát, hogy teljes mértékben működjön együtt az ICTY-vel; üdvözli az ICTY főügyésze által,, 2009. június 4-én előterjesztett jelentést, amely megállapítja, hogy Szerbia további előrelépést tett az ICTY-vel való együttműködés terén; fontosnak tartja azt a tényt, hogy a büntetőperek folytatódnak a Belgrádi Kerületi Bíróság háborús bűnökkel foglalkozó kamarájában; üdvözli az Európai Unió koszovói jogállam missziójával (EULEX) létrejött rendőrségi jegyzőkönyvnek a szerb hatóságok általi aláírását, és felhívja Szerbiát, hogy fokozza együttműködését az EULEX-szel, különös tekintettel az EULEX észak-koszovói műveleteire; sajnálatát fejezi ki a szerb hatóságok által a koszovói szerbekhez intézett, a 2009. november 15-i helyhatósági választások bojkottjára vonatkozó felhívás miatt, és sürgeti őket, hogy fogadjanak el konstruktív megközelítést, amely a koszovói szerb közösségnek a koszovói intézményekben való aktív részvételének ösztönzésére irányul;

| 24. | elismeri, hogy Bosznia-Hercegovina tett némi előrelépést a biztonság és a határellenőrzés területén; ugyanakkor elégedetlenségének ad hangot Bosznia-Hercegovina mint lehetséges tagjelölt ország által az uniós tagság felé vezető úton tett csekély előrelépések miatt; egyre nagyobb aggodalommal tekint a bizonytalan politikai légkörre és a közös jövőkép mindkét fél oldaláról mutatkozó hiányára, és elítéli a lázító hangnem használatát, ami alááshatja az etnikumok közötti megbékélés folyamatának eredményeit és az állami struktúrák működését; ösztönzi a Tanácsot, hogy a nemzetközi közösség támogatásával folytassa a Bosznia-Hercegovina politikai vezetőivel való párbeszédre irányuló erőfeszítéseit, hogy ezáltal segítsen az országnak és népeinek az európai integráció útján maradni; hangsúlyozza, hogy fenntarthatóbb alkotmányos keretet kell létrehozni az ország intézményeinek hatékonyabb működése céljából; következésképpen tudomásul veszi a Tanács elnökségének, a Bizottságnak és az Egyesült Államok kormányának közelmúltbeli közös diplomáciai erőfeszítéseit, és további tárgyalásokat javasol, amelyek során figyelembe veszik a Bosznia-Hercegovinában már meglévő megállapodásokat; emlékeztet arra is, hogy egy életképes ország fenntartásába szorosabban be kell vonni a parlamenti képviselőket és a civil társadalmat is; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy Bosznia-Hercegovina tett némi előrelépést a biztonság és a határellenőrzés területén; ugyanakkor elégedetlenségének ad hangot Bosznia-Hercegovina mint lehetséges tagjelölt ország által az uniós tagság felé vezető úton tett csekély előrelépések miatt; egyre nagyobb aggodalommal tekint a bizonytalan politikai légkörre és a közös jövőkép mindkét fél oldaláról mutatkozó hiányára, és elítéli a lázító hangnem használatát, ami alááshatja az etnikumok közötti megbékélés folyamatának eredményeit és az állami struktúrák működését; ösztönzi a Tanácsot, hogy a nemzetközi közösség támogatásával folytassa a Bosznia-Hercegovina politikai vezetőivel való párbeszédre irányuló erőfeszítéseit, hogy ezáltal segítsen az országnak és népeinek az európai integráció útján maradni; hangsúlyozza, hogy fenntarthatóbb alkotmányos keretet kell létrehozni az ország intézményeinek hatékonyabb működése céljából; következésképpen tudomásul veszi a Tanács elnökségének, a Bizottságnak és az Egyesült Államok kormányának közelmúltbeli közös diplomáciai erőfeszítéseit, és további tárgyalásokat javasol, amelyek során figyelembe veszik a Bosznia-Hercegovinában már meglévő megállapodásokat; emlékeztet arra is, hogy egy életképes ország fenntartásába szorosabban be kell vonni a parlamenti képviselőket és a civil társadalmat is;

| 25. | üdvözli a Bizottságnak a Koszovóval (5) fennálló kapcsolatok megerősítésére irányuló szándékát, beleértve azon lehetőség megfontolását, hogy Koszovó részt vehessen a közösségi programokban; számít a decentralizáció folyamat év vége előtti lezárására az Ahtisaari-terv alapvető követelményeinek teljesítése érdekében, politikai képviseletet biztosítván Koszovó egész lakosságának, és különösen a szerb kisebbségnek; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a kisebbségek jogai tiszteletben tartásának javítása és garantálása érdekében; üdvözli a 2009. november 15-i helyhatósági választások általában békés és zökkenőmentes lebonyolítását, és elismerését fejezi ki a Központi Választási Bizottságnak az előkészítés során tett erőfeszítéseiért; üdvözli továbbá a koszovói szerbek példátlanul jó részvételét, és ezt biztató jelnek tekinti arra nézve, hogy a koszovói szerb közösség hajlandó felelősséget vállalni a koszovói intézményekben; üdvözli, hogy az EULEX elérte a teljes operatív kapacitást, így képes lesz teljesíteni a jogállamiság, a közrend és a biztonság előmozdítására vonatkozó mandátumát, az átláthatóság és elszámoltathatóság jegyében, egész Koszovóban, és elősegíteni Koszovó uniós integrációját, amennyiben teljesíti a szükséges feltételeket és követelményeket; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottságnak a Koszovóval (5) fennálló kapcsolatok megerősítésére irányuló szándékát, beleértve azon lehetőség megfontolását, hogy Koszovó részt vehessen a közösségi programokban; számít a decentralizáció folyamat év vége előtti lezárására az Ahtisaari-terv alapvető követelményeinek teljesítése érdekében, politikai képviseletet biztosítván Koszovó egész lakosságának, és különösen a szerb kisebbségnek; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a kisebbségek jogai tiszteletben tartásának javítása és garantálása érdekében; üdvözli a 2009. november 15-i helyhatósági választások általában békés és zökkenőmentes lebonyolítását, és elismerését fejezi ki a Központi Választási Bizottságnak az előkészítés során tett erőfeszítéseiért; üdvözli továbbá a koszovói szerbek példátlanul jó részvételét, és ezt biztató jelnek tekinti arra nézve, hogy a koszovói szerb közösség hajlandó felelősséget vállalni a koszovói intézményekben; üdvözli, hogy az EULEX elérte a teljes operatív kapacitást, így képes lesz teljesíteni a jogállamiság, a közrend és a biztonság előmozdítására vonatkozó mandátumát, az átláthatóság és elszámoltathatóság jegyében, egész Koszovóban, és elősegíteni Koszovó uniós integrációját, amennyiben teljesíti a szükséges feltételeket és követelményeket;

| 26. | elismeri a Montenegró által a legutóbbi haladási jelentés óta tett előrelépéseket; megjegyzi, hogy az ország tagfelvételt kért az Unióba, és hogy a Tanács határozatot hozott a Bizottság felkéréséről véleményének elkészítésére Montenegró kérelméről; elismerését fejezi ki Montenegrónak a teljesítményéért, különösen a közelmúltbeli választások zökkenőmentes lebonyolítását és a globális gazdasági válság ellenére is szolid gazdasági teljesítményét illetően, és ösztönzi az országot erőfeszítéseinek folytatására a reform útján; |
| --- | --- |

26.

elismeri a Montenegró által a legutóbbi haladási jelentés óta tett előrelépéseket; megjegyzi, hogy az ország tagfelvételt kért az Unióba, és hogy a Tanács határozatot hozott a Bizottság felkéréséről véleményének elkészítésére Montenegró kérelméről; elismerését fejezi ki Montenegrónak a teljesítményéért, különösen a közelmúltbeli választások zökkenőmentes lebonyolítását és a globális gazdasági válság ellenére is szolid gazdasági teljesítményét illetően, és ösztönzi az országot erőfeszítéseinek folytatására a reform útján;

| 27. | elismeri az Albánia által a legutóbbi haladási jelentés óta tett előrelépéseket, különösen a személyazonossági igazolványok kibocsátási folyamata, valamint a választási eljárás jogi és közigazgatási keretének javítása terén, amint azt a legutóbbi választások is nyilvánvalóvá tették; sürgeti az ellenzéket, hogy hagyjon fel a parlament bojkottjával, és felhívja, hogy teljesítse a választók parlamenti képviseletére vonatkozó kötelességét; felhívja a kormányt és az ellenzéket, hogy találják meg a közös alapot a legutóbbi parlamenti választások nyomon követésére a parlamentben; tudomásul veszi, hogy Albánia tagfelvételt kért az Unióba, és hogy a Tanács határozatot hozott a Bizottság felkéréséről véleményének elkészítésére az ország kérelméről; ösztönzi az albán hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a reform útján az állampolgárok gazdasági és társadalmi haladása érdekében azért, hogy az ország tovább haladhasson az európai uniós tagság felé vezető úton; |
| --- | --- |

27.

elismeri az Albánia által a legutóbbi haladási jelentés óta tett előrelépéseket, különösen a személyazonossági igazolványok kibocsátási folyamata, valamint a választási eljárás jogi és közigazgatási keretének javítása terén, amint azt a legutóbbi választások is nyilvánvalóvá tették; sürgeti az ellenzéket, hogy hagyjon fel a parlament bojkottjával, és felhívja, hogy teljesítse a választók parlamenti képviseletére vonatkozó kötelességét; felhívja a kormányt és az ellenzéket, hogy találják meg a közös alapot a legutóbbi parlamenti választások nyomon követésére a parlamentben; tudomásul veszi, hogy Albánia tagfelvételt kért az Unióba, és hogy a Tanács határozatot hozott a Bizottság felkéréséről véleményének elkészítésére az ország kérelméről; ösztönzi az albán hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket a reform útján az állampolgárok gazdasági és társadalmi haladása érdekében azért, hogy az ország tovább haladhasson az európai uniós tagság felé vezető úton;

| 28. | üdvözli Izland tagfelvételi kérelmét, és arra számít, hogy a Bizottság hamarosan véleményt alkot és ajánlást tesz e kérelemmel kapcsolatban, és hogy - tekintettel ezen ország biztos alapokon álló demokratikus hagyományaira és a közösségi vívmányokhoz való közelítés magas szintjére - Izland a közeljövőben tagjelölti státuszt fog kapni; úgy véli azonban, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerinti kötelezettségeinek végrehajtásával kapcsolatos eddigi teljesítménye a Bizottság értékelésének lényeges elemét kell, hogy képezze; megismétli felhívását, hogy a Bizottság már 2010 első felében nyisson delegációs irodát Reykjavíkban; |
| --- | --- |

28.

üdvözli Izland tagfelvételi kérelmét, és arra számít, hogy a Bizottság hamarosan véleményt alkot és ajánlást tesz e kérelemmel kapcsolatban, és hogy - tekintettel ezen ország biztos alapokon álló demokratikus hagyományaira és a közösségi vívmányokhoz való közelítés magas szintjére - Izland a közeljövőben tagjelölti státuszt fog kapni; úgy véli azonban, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerinti kötelezettségeinek végrehajtásával kapcsolatos eddigi teljesítménye a Bizottság értékelésének lényeges elemét kell, hogy képezze; megismétli felhívását, hogy a Bizottság már 2010 első felében nyisson delegációs irodát Reykjavíkban;

| 29. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki egy funkcionális és koherens modellt az új EU delegációk számára a bővítési területen, megőrizve az EU fellépés egységét az Európai Külügyi Szolgálat (EKSz) felállítása után is, különösen akkor, ha a bővítési politika az EKSz hatáskörén kívül marad; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki egy funkcionális és koherens modellt az új EU delegációk számára a bővítési területen, megőrizve az EU fellépés egységét az Európai Külügyi Szolgálat (EKSz) felállítása után is, különösen akkor, ha a bővítési politika az EKSz hatáskörén kívül marad;

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az érintett országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az érintett országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 291. E, 2006.11.30., 402. o.

(2)  HL C 317. E, 2006.12.23., 480. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0363.

(4)  Az ENSZ BT 1244/1999. határozatában foglaltak szerint.

(5)  22 EU tagállam ismerte el Koszovót, 5 még nem.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/53

---

2009. november 26., csütörtökA nők elleni erőszak felszámolása

P7_TA(2009)0098

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a nők elleni erőszak felszámolásáról

2010/C 285 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szövetségének jogi eszközeire az emberi jogok, és különösképpen a nők jogai terén: mint például az Egyesült Nemzetek Alapokmánya, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, az emberkereskedelem, illetve mások prostitúciója kizsákmányolásának megszüntetéséről szóló egyezmény, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyve, a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód és büntetések elleni egyezmény,

tekintettel az ENSZ egyéb, a nőkkel szembeni erőszak ellenében rendelkezésre álló eszközeire, mint például az 1993. június 25-i bécsi nyilatkozat és akcióprogram, amit az emberi jogi világkonferencia fogadta el (A/CONF. 157/23); a nőkkel szembeni erőszak felszámolásáról szóló 1993. december 20-i nyilatkozat (A/RES/48/104); a nőkkel szembeni erőszak felszámolására irányuló bűnmegelőzésről és büntető intézkedésekről szóló 1997. december 12-i ENSZ közgyűlési határozat (A/RES/52/86); a becsület nevében a nők ellen elkövetett bűncselekmények felszámolásáról szóló 2002. december 18-i ENSZ közgyűlési határozat (A/RES/57/179); a nők ellen elkövetett családon belüli erőszak felszámolásáról szóló 2003. december 22-i ENSZ közgyűlési határozat (A/RES/58/147); ENSZ emberi jogi főbiztossága külön előadójának a nőkkel szembeni erőszakról szóló jelentései; illetve a nőkkel szembeni diszkrimináció felszámolásával foglalkozó bizottság 19. számú általános ajánlása (11. ülésszak, 1992),

tekintettel az 1995. szeptember 15-én Pekingben rendezett, a nők helyzetéről szóló negyedik világkonferencián elfogadott cselekvési programra és a pekingi cselekvési program nyomon követéséről szóló 2000. május 18-i (1), valamint a Negyedik Nőügyi Világkonferencia cselekvési programjának (Peking + 10) nyomon követéséről szóló 2005. március 10-i állásfoglalásaira (2),

tekintettel az ENSZ főtitkárának „A nők elleni erőszak minden formájára vonatkozó mélyreható vizsgálat” című, 2006. július 6-i jelentésére (A/61/122/Add.1),

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

tekintettel a nők elleni erőszak minden formájának megszüntetésére irányuló erőfeszítések fokozásáról szóló 2006. december 19-i ENSZ közgyűlési határozatra (A/RES/61/143),

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának 2003. április 23-i, 2003/45. számú határozatára a nők elleni erőszak felszámolásáról (E/CN.4/RES/2003/45),

tekintettel a parlamenteknek a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemben betöltött szerepéről szóló, az Interparlamentáris Unió 114. Közgyűlésén elfogadott 2006. május 12-i állásfoglalására,

tekintettel a nőkkel szembeni erőszak elleni zéró toleranciát hirdető, az Európai Unióra kiterjedő kampány szükségességéről szóló 1997. szeptember 16-i állásfoglalására (3),

tekintettel a nőkre irányuló erőszak elleni küzdelem jelenlegi helyzetéről és a további intézkedésekről szóló, 2006. február 2-i állásfoglalására (4),

tekintettel „Az asszonygyilkosságokról (feminicídiumokról) Közép-Amerikában és Mexikóban és az Európai Unió szerepéről az e jelenség elleni küzdelemben” című, 2007. október 11-i állásfoglalására (5),

tekintettel az Unióban végzett női nemi csonkítások elleni küzdelemről szóló 2009. március 24-i állásfoglalására (6),

tekintettel a 2009. október 1-jén a Tanácshoz (O-0096/2009 – B7-0220/2009) és a Bizottsághoz (O-0097/2009 – B7-0221/2009) intézett, a nők elleni erőszak felszámolásáról szóló kérdésekre,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ pekingi cselekvési tervében foglalt meghatározás értelmében nők elleni erőszaknak minősül minden olyan nemi megkülönböztetésen alapuló erőszak, amely a nőknek fizikai, szexuális vagy lelki sérülést vagy szenvedést okoz vagy okozhat, beleértve az ilyen cselekvésekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ pekingi cselekvési tervében foglalt meghatározás értelmében nők elleni erőszaknak minősül minden olyan nemi megkülönböztetésen alapuló erőszak, amely a nőknek fizikai, szexuális vagy lelki sérülést vagy szenvedést okoz vagy okozhat, beleértve az ilyen cselekvésekkel való fenyegetést, a kényszert vagy a szabadságtól való önkényes megfosztást,

| B. | mivel az ENSZ pekingi cselekvési platformja megállapította, hogy a nők elleni erőszak a férfiak és nők közötti, történelmi okokra visszavezethető egyenlőtlen erőviszonyok megnyilvánulási formája, amelyek következtében a férfiak uralkodnak a nőkön és hátrányosan megkülönböztetik őket, valamint megakadályozzák teljes kibontakozásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ pekingi cselekvési platformja megállapította, hogy a nők elleni erőszak a férfiak és nők közötti, történelmi okokra visszavezethető egyenlőtlen erőviszonyok megnyilvánulási formája, amelyek következtében a férfiak uralkodnak a nőkön és hátrányosan megkülönböztetik őket, valamint megakadályozzák teljes kibontakozásukat,

| C. | mivel a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak nem csak közegészségügyi probléma, hanem összefügg a nők és férfiak közötti egyenlőtlenséggel is, amely olyan terület, ahol az EU hatáskörrel rendelkezik a beavatkozáshoz, |
| --- | --- |

C.

mivel a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak nem csak közegészségügyi probléma, hanem összefügg a nők és férfiak közötti egyenlőtlenséggel is, amely olyan terület, ahol az EU hatáskörrel rendelkezik a beavatkozáshoz,

| D. | mivel a férfiak és a nők közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve, amelyet elismer az EK-Szerződés és az Alapjogi Charta is, |
| --- | --- |

D.

mivel a férfiak és a nők közötti egyenlőség az Európai Unió egyik alapelve, amelyet elismer az EK-Szerződés és az Alapjogi Charta is,

| E. | mivel a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak sérti az emberi jogokat: az élethez, a biztonsághoz, a méltósághoz, a fizikai és szellemi sértetlenséghez, továbbá a szexuális és reproduktív választáshoz és az egészséghez való jogot, |
| --- | --- |

E.

mivel a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak sérti az emberi jogokat: az élethez, a biztonsághoz, a méltósághoz, a fizikai és szellemi sértetlenséghez, továbbá a szexuális és reproduktív választáshoz és az egészséghez való jogot,

| F. | mivel a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak akadályozza a nőket a társadalomban, a politikai életben, a közéletben és a munkaerőpiacon való részvételben, és marginalizálódásukhoz és elszegényedésükhöz vezethet, |
| --- | --- |

F.

mivel a férfiak által a nők ellen elkövetett erőszak akadályozza a nőket a társadalomban, a politikai életben, a közéletben és a munkaerőpiacon való részvételben, és marginalizálódásukhoz és elszegényedésükhöz vezethet,

| G. | mivel szélsőséges esetekben a nők elleni erőszak meggyilkolásukhoz vezethet, |
| --- | --- |

G.

mivel szélsőséges esetekben a nők elleni erőszak meggyilkolásukhoz vezethet,

| H. | mivel a nők elleni erőszak a gyermekek elleni erőszakkal párosul és hat a gyermekek lelkiállapotára és életükre, |
| --- | --- |

H.

mivel a nők elleni erőszak a gyermekek elleni erőszakkal párosul és hat a gyermekek lelkiállapotára és életükre,

| I. | mivel az anyák ellen elkövetett erőszak közvetve és közvetlenül tartós negatív hatást gyakorol gyermekeik érzelmi és mentális egészségére, és generációkon át fennmaradó erőszakot és bántalmazást indíthat el, |
| --- | --- |

I.

mivel az anyák ellen elkövetett erőszak közvetve és közvetlenül tartós negatív hatást gyakorol gyermekeik érzelmi és mentális egészségére, és generációkon át fennmaradó erőszakot és bántalmazást indíthat el,

| J. | mivel a nők ellen a férfiak által elkövetett erőszak egész Európában és az egész világon elterjedt, strukturális probléma, amely koruktól, iskolázottságuktól, jövedelmüktől vagy társadalmi helyzetüktől függetlenül éppúgy érinti az áldozatokat, mint az elkövetőket, és összefügg társadalmunkban a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen elosztásával, |
| --- | --- |

J.

mivel a nők ellen a férfiak által elkövetett erőszak egész Európában és az egész világon elterjedt, strukturális probléma, amely koruktól, iskolázottságuktól, jövedelmüktől vagy társadalmi helyzetüktől függetlenül éppúgy érinti az áldozatokat, mint az elkövetőket, és összefügg társadalmunkban a hatalom férfiak és nők közötti egyenlőtlen elosztásával,

| K. | mivel a nők elleni erőszak típusai a különböző kultúráknak és hagyományoknak megfelelően eltérnek egymástól, és mivel a női nemi szerv megcsonkítása, az úgynevezett becsület nevében elkövetett bűncselekmények, valamint a kényszerházasságok ténylegesen léteznek az EU-ban, |
| --- | --- |

K.

mivel a nők elleni erőszak típusai a különböző kultúráknak és hagyományoknak megfelelően eltérnek egymástól, és mivel a női nemi szerv megcsonkítása, az úgynevezett becsület nevében elkövetett bűncselekmények, valamint a kényszerházasságok ténylegesen léteznek az EU-ban,

| L. | mivel a háborús helyzetekben, a fegyveres konfliktusok során, a konfliktust követő újjáépítés idején, a gazdasági, társadalmi és/vagy pénzügyi válságok alatt a nők fokozottan ki vannak téve a férfiak ellenük irányuló erőszakos cselekedeteinek, és ezek a helyzetek nem tekinthetők úgy, hogy ilyenkor szemet lehet hunyni a férfiak agressziója fölött, |
| --- | --- |

L.

mivel a háborús helyzetekben, a fegyveres konfliktusok során, a konfliktust követő újjáépítés idején, a gazdasági, társadalmi és/vagy pénzügyi válságok alatt a nők fokozottan ki vannak téve a férfiak ellenük irányuló erőszakos cselekedeteinek, és ezek a helyzetek nem tekinthetők úgy, hogy ilyenkor szemet lehet hunyni a férfiak agressziója fölött,

| M. | mivel a szexuális és más célból folytatott nőkereskedelem sérti a nők alapvető jogait, és ártalmas magára az áldozatra és az egész társadalomra, |
| --- | --- |

M.

mivel a szexuális és más célból folytatott nőkereskedelem sérti a nők alapvető jogait, és ártalmas magára az áldozatra és az egész társadalomra,

| N. | mivel Európában a prostitúciót eltűrik, aminek következtében egyre több külföldi nőt csempésznek az Unióba szexuális kizsákmányolás céljából, és nő a szexuális turizmus, |
| --- | --- |

N.

mivel Európában a prostitúciót eltűrik, aminek következtében egyre több külföldi nőt csempésznek az Unióba szexuális kizsákmányolás céljából, és nő a szexuális turizmus,

| O. | mivel az EU-ban a nők ellen elkövetett erőszak különböző típusairól nincs rendszeres és összevethető adatgyűjtés, ami megnehezíti a jelenség valós mértékének megállapítását és a probléma megfelelő megoldásainak meghatározását, |
| --- | --- |

O.

mivel az EU-ban a nők ellen elkövetett erőszak különböző típusairól nincs rendszeres és összevethető adatgyűjtés, ami megnehezíti a jelenség valós mértékének megállapítását és a probléma megfelelő megoldásainak meghatározását,

| P. | mivel a szexuális erőszak áldozatául eső nők száma aggasztó, |
| --- | --- |

P.

mivel a szexuális erőszak áldozatául eső nők száma aggasztó,

| Q. | mivel a média által a nőkről közvetített, gyakran torz és fogyasztói szemléletű kép aláássa az emberi méltóság tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

Q.

mivel a média által a nőkről közvetített, gyakran torz és fogyasztói szemléletű kép aláássa az emberi méltóság tiszteletben tartását,

| R. | mivel a nőket az (esetükben gyakori) anyagi függőségen kívül olyan tényezők kényszerítik arra, hogy eltitkolják az ellenük elkövetett erőszakot, amelyek a társadalom kultúrájában és abban a széles körben elfogadott nézetben rejlenek, amely szerint a férfiak által a nőkkel szemben elkövetett erőszak a magánszférába tartozik, vagy gyakran maguk a nők okolhatók érte, |
| --- | --- |

R.

mivel a nőket az (esetükben gyakori) anyagi függőségen kívül olyan tényezők kényszerítik arra, hogy eltitkolják az ellenük elkövetett erőszakot, amelyek a társadalom kultúrájában és abban a széles körben elfogadott nézetben rejlenek, amely szerint a férfiak által a nőkkel szemben elkövetett erőszak a magánszférába tartozik, vagy gyakran maguk a nők okolhatók érte,

| S. | mivel a nők gyakran összetett és szerteágazó, lélektani, anyagi, szociális és kulturális okok miatt nem beszélnek a férfiak által ellenük elkövetett erőszakról, illetve előfordul, hogy azért, mert nem bíznak a rendőrségben, az igazságügyi rendszerben és a szociális és egészségügyi szolgálatokban, |
| --- | --- |

S.

mivel a nők gyakran összetett és szerteágazó, lélektani, anyagi, szociális és kulturális okok miatt nem beszélnek a férfiak által ellenük elkövetett erőszakról, illetve előfordul, hogy azért, mert nem bíznak a rendőrségben, az igazságügyi rendszerben és a szociális és egészségügyi szolgálatokban,

| T. | mivel a Parlament gyakran kérte a nők elleni erőszak minden formájának felszámolását hirdető európai év megrendezését, |
| --- | --- |

T.

mivel a Parlament gyakran kérte a nők elleni erőszak minden formájának felszámolását hirdető európai év megrendezését,

| U. | mivel az ENSZ november 25-ét a nők elleni erőszak felszámolása nemzetközi napjának nyilvánította, és 2009 decemberében az Európai Parlamentben nemzetközi szemináriumot tartanak a nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni küzdelemről, |
| --- | --- |

U.

mivel az ENSZ november 25-ét a nők elleni erőszak felszámolása nemzetközi napjának nyilvánította, és 2009 decemberében az Európai Parlamentben nemzetközi szemináriumot tartanak a nőkkel szemben elkövetett erőszak elleni küzdelemről,

| V. | mivel Európában a lehető leghamarabb be kell vezetni egy átfogó jogi eszközt a nőkkel szembeni erőszak minden formája – beleértve a nőkereskedelmet – elleni küzdelem érdekében, |
| --- | --- |

V.

mivel Európában a lehető leghamarabb be kell vezetni egy átfogó jogi eszközt a nőkkel szembeni erőszak minden formája – beleértve a nőkereskedelmet – elleni küzdelem érdekében,

| 1. | sürgeti a tagállamokat, hogy tökéletesítsék a nőkkel szemben elkövetett erőszak minden formája elleni nemzeti jogszabályaikat és politikáikat, elsősorban a nőkkel szembeni erőszaknak a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló elemzésen, valamint a tagállamoknak a nemzetközi megállapodásokból eredő, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolására vonatkozó kötelezettségén alapuló átfogó nemzeti cselekvési tervek kidolgozásával, amelyek konkrét intézkedéseket tartalmaznak a férfiak által elkövetett erőszak megelőzésére, az áldozatok védelmére, valamint az elkövetők bíróság elé állítására; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a tagállamokat, hogy tökéletesítsék a nőkkel szemben elkövetett erőszak minden formája elleni nemzeti jogszabályaikat és politikáikat, elsősorban a nőkkel szembeni erőszaknak a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról szóló elemzésen, valamint a tagállamoknak a nemzetközi megállapodásokból eredő, a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának felszámolására vonatkozó kötelezettségén alapuló átfogó nemzeti cselekvési tervek kidolgozásával, amelyek konkrét intézkedéseket tartalmaznak a férfiak által elkövetett erőszak megelőzésére, az áldozatok védelmére, valamint az elkövetők bíróság elé állítására;

| 2. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti programok és nemzeti finanszírozás segítségével támogassák az olyan, önkéntesekből álló szervezeteket és egyesületeket, amelyek az erőszak áldozatául esett nők elhelyezésével és pszichológiai támogatásával foglalkoznak munkaerőpiacra való visszajutásuk és személyes méltóságuk teljes körű visszanyerése érdekében; |
| --- | --- |

2.

arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti programok és nemzeti finanszírozás segítségével támogassák az olyan, önkéntesekből álló szervezeteket és egyesületeket, amelyek az erőszak áldozatául esett nők elhelyezésével és pszichológiai támogatásával foglalkoznak munkaerőpiacra való visszajutásuk és személyes méltóságuk teljes körű visszanyerése érdekében;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozóütemtervről szóló 2006. március 1-i közleményének (COM(2006)0092)) megfelelően nyújtson be a Parlamenthez és a Tanácshoz egy, a nőkkel szembeni erőszak elleni, célzott és következetesebb uniós politikai tervet, továbbá a férfiak és nők esélyegyenlősége terén indított cselekvési programba (2011–2016) vegye be a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó intézkedéseket, illetve konkrét intézkedéseket az erőszak valamennyi formájának megelőzésére, az áldozatok védelmére, valamint az elkövetők bíróság elé állítására, ezenkívül annak biztosítására, hogy a Bizottság készítsen elemzést a nőkkel szembeni erőszaknak a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról az összes politika területén, valamint gondoskodjék arról, hogy az európai uniós intézmények és a tagállamok összehangolt, elkötelezett és következetes módon reagáljanak az ilyen erőszak megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozóütemtervről szóló 2006. március 1-i közleményének (COM(2006)0092)) megfelelően nyújtson be a Parlamenthez és a Tanácshoz egy, a nőkkel szembeni erőszak elleni, célzott és következetesebb uniós politikai tervet, továbbá a férfiak és nők esélyegyenlősége terén indított cselekvési programba (2011–2016) vegye be a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre vonatkozó intézkedéseket, illetve konkrét intézkedéseket az erőszak valamennyi formájának megelőzésére, az áldozatok védelmére, valamint az elkövetők bíróság elé állítására, ezenkívül annak biztosítására, hogy a Bizottság készítsen elemzést a nőkkel szembeni erőszaknak a nők és férfiak közötti egyenlőségre gyakorolt hatásáról az összes politika területén, valamint gondoskodjék arról, hogy az európai uniós intézmények és a tagállamok összehangolt, elkötelezett és következetes módon reagáljanak az ilyen erőszak megszüntetése érdekében;

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy azonnal hozzon új intézkedéseket a nőkkel szembeni erőszak ellen; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a Bizottságot, hogy azonnal hozzon új intézkedéseket a nőkkel szembeni erőszak ellen;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nők elleni erőszak valamennyi formájával szembeni következetesebb politikák kidolgozása érdekében szervezzen magas szintű speciális konferenciát a politikai szervek, a civil társadalom, valamint a szociális és intézményi szervezetek képviselőinek részvételével; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy a nők elleni erőszak valamennyi formájával szembeni következetesebb politikák kidolgozása érdekében szervezzen magas szintű speciális konferenciát a politikai szervek, a civil társadalom, valamint a szociális és intézményi szervezetek képviselőinek részvételével;

| 6. | felszólítja az EU-t, hogy nemzetiségüktől függetlenül az erőszak összes áldozatának és különösen az emberkereskedelem áldozatainak garantálja a segítséghez és támogatáshoz való jogot, biztosítsa a családon belüli erőszak olyan női áldozatainak védelmét, akiknek a jogállása partnerüktől függ; |
| --- | --- |

6.

felszólítja az EU-t, hogy nemzetiségüktől függetlenül az erőszak összes áldozatának és különösen az emberkereskedelem áldozatainak garantálja a segítséghez és támogatáshoz való jogot, biztosítsa a családon belüli erőszak olyan női áldozatainak védelmét, akiknek a jogállása partnerüktől függ;

| 7. | felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre mechanizmusokat annak biztosítására, hogy az emberkereskedelem nő–férfi viszony szempontjából való vizsgálata minden olyan politikában megjelenjen, amelynek célja e jelenség megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint hogy foglalkozzék az erőszak elsődleges okaival olyan megelőző intézkedések segítségével, mint szankciók, képzések és a közvélemény érzékenységét fokozó kampányok; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az EU-t, hogy hozzon létre mechanizmusokat annak biztosítására, hogy az emberkereskedelem nő–férfi viszony szempontjából való vizsgálata minden olyan politikában megjelenjen, amelynek célja e jelenség megelőzése és az ellene való küzdelem, valamint hogy foglalkozzék az erőszak elsődleges okaival olyan megelőző intézkedések segítségével, mint szankciók, képzések és a közvélemény érzékenységét fokozó kampányok;

| 8. | rámutat arra, hogy továbbra is várja a nemi alapú és a nők elleni erőszakra vonatkozó jogszabályokról szóló bizottsági tanulmány eredményeit; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy továbbra is várja a nemi alapú és a nők elleni erőszakra vonatkozó jogszabályokról szóló bizottsági tanulmány eredményeit;

| 9. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetiségüktől és a rendőri hatóságok vizsgálatában való részvételük módjától függetlenül biztosítsanak tényleges hozzáférést a jogi segítséghez és a védelemhez az erőszak áldozatául esett nőknek; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetiségüktől és a rendőri hatóságok vizsgálatában való részvételük módjától függetlenül biztosítsanak tényleges hozzáférést a jogi segítséghez és a védelemhez az erőszak áldozatául esett nőknek;

| 10. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azonnal hozzanak létre egyértelmű jogalapot a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formája, köztük a nőkereskedelem elleni küzdelem számára; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy azonnal hozzanak létre egyértelmű jogalapot a nőkkel szembeni erőszak valamennyi formája, köztük a nőkereskedelem elleni küzdelem számára;

| 11. | felkéri a Bizottságot, hogy kezdje meg a nők elleni erőszak valamennyi formája elleni küzdelemről és ezek megelőzéséről szóló átfogó irányelvre irányuló javaslat előkészítő munkálatait; |
| --- | --- |

11.

felkéri a Bizottságot, hogy kezdje meg a nők elleni erőszak valamennyi formája elleni küzdelemről és ezek megelőzéséről szóló átfogó irányelvre irányuló javaslat előkészítő munkálatait;

| 12. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel a nőkkel szembeni erőszak okai ellen, nevezetesen megelőző intézkedések és a nőkkel szembeni erőszak különböző formáival kapcsolatos tájékoztató kampányok révén; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel a nőkkel szembeni erőszak okai ellen, nevezetesen megelőző intézkedések és a nőkkel szembeni erőszak különböző formáival kapcsolatos tájékoztató kampányok révén;

| 13. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek összehangolt lépéseket az alábbiak terén: közvélemény érzékenységét fokozó és tájékoztató programok a családon belül elkövetett erőszakról; a nők társadalmi helyzetével kapcsolatos társadalmi sztereotípiáknak az oktatás és a média révén történő megváltoztatását célzó stratégiák; továbbá ösztönözzék a helyes gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

13.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek összehangolt lépéseket az alábbiak terén: közvélemény érzékenységét fokozó és tájékoztató programok a családon belül elkövetett erőszakról; a nők társadalmi helyzetével kapcsolatos társadalmi sztereotípiáknak az oktatás és a média révén történő megváltoztatását célzó stratégiák; továbbá ösztönözzék a helyes gyakorlatok cseréjét;

| 14. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetközi szinten foglalkozzanak a nőkkel szembeni erőszaknak, valamint az emberi jogok megsértése nemi dimenziójának kérdésével, különösen a kétoldalú társulási megállapodások, továbbá az érvényben lévő vagy tárgyalás alatt álló nemzetközi kereskedelmi megállapodások összefüggésében; |
| --- | --- |

14.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nemzetközi szinten foglalkozzanak a nőkkel szembeni erőszaknak, valamint az emberi jogok megsértése nemi dimenziójának kérdésével, különösen a kétoldalú társulási megállapodások, továbbá az érvényben lévő vagy tárgyalás alatt álló nemzetközi kereskedelmi megállapodások összefüggésében;

| 15. | ezzel kapcsolatban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kereskedelmi megállapodásokról szóló, a megállapodások megkötése előtt készülő értékelésekből hiányzik a nemi dimenzió, nem beszélve a szexuális erőszak ügyének elismeréséről, hiányzik továbbá egy sor olyan eszköz, amely lehetővé tenné az erőszak férfiak és nők közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának elemzését, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatot e probléma megoldására; |
| --- | --- |

15.

ezzel kapcsolatban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kereskedelmi megállapodásokról szóló, a megállapodások megkötése előtt készülő értékelésekből hiányzik a nemi dimenzió, nem beszélve a szexuális erőszak ügyének elismeréséről, hiányzik továbbá egy sor olyan eszköz, amely lehetővé tenné az erőszak férfiak és nők közötti egyenlőségre gyakorolt hatásának elemzését, továbbá felszólítja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatot e probléma megoldására;

| 16. | felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék kellőképpen figyelembe a nők egyes, az erőszak által különösen fenyegetett csoportjainak, például a kisebbségekhez tartozó nőknek, a női bevándorlóknak, menekülteknek, a vidéki vagy elszigetelt közösségekben szegénységben élő nőknek, a fogva tartott vagy bebörtönzött nőknek, a fiatal lányoknak, a homoszexuális nőknek, a fogyatékos nőknek és az idős nőknek a különleges körülményeit; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a tagállamokat, hogy vegyék kellőképpen figyelembe a nők egyes, az erőszak által különösen fenyegetett csoportjainak, például a kisebbségekhez tartozó nőknek, a női bevándorlóknak, menekülteknek, a vidéki vagy elszigetelt közösségekben szegénységben élő nőknek, a fogva tartott vagy bebörtönzött nőknek, a fiatal lányoknak, a homoszexuális nőknek, a fogyatékos nőknek és az idős nőknek a különleges körülményeit;

| 17. | sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg a fiatalok közötti, nemi alapú erőszak megelőzését célzó intézkedéseiket, a célzott oktatásra, valamint az érintettek és az erőszakban érintett különböző környezetek – például a család, az iskola, a közösségi tér és a média – közötti fokozottabb együttműködésre szánt támogatással; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg a fiatalok közötti, nemi alapú erőszak megelőzését célzó intézkedéseiket, a célzott oktatásra, valamint az érintettek és az erőszakban érintett különböző környezetek – például a család, az iskola, a közösségi tér és a média – közötti fokozottabb együttműködésre szánt támogatással;

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy a vállalatok – és különösen az exportfeldolgozó övezetekben működő európai vállalkozások – társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos tevékenysége kapcsán foglalkozzon a nők elleni erőszak nemzetközi dimenziójával is; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot, hogy a vállalatok – és különösen az exportfeldolgozó övezetekben működő európai vállalkozások – társadalmi felelősségvállalással kapcsolatos tevékenysége kapcsán foglalkozzon a nők elleni erőszak nemzetközi dimenziójával is;

| 19. | hangsúlyozza a férfiak erőszakos cselekedeteinek áldozatul eső nőkkel dolgozók, köztük az igazságszolgáltatási és bűnüldöző szervek képviselői, és különösen a rendőrség, a bíróságok, a szociális munkások, az egészségügyi és jogi szolgálatok, a munkaerő-piaci intézmények, a munkáltatók és a szakszervezetek képviselői megfelelő képzésének fontosságát; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a férfiak erőszakos cselekedeteinek áldozatul eső nőkkel dolgozók, köztük az igazságszolgáltatási és bűnüldöző szervek képviselői, és különösen a rendőrség, a bíróságok, a szociális munkások, az egészségügyi és jogi szolgálatok, a munkaerő-piaci intézmények, a munkáltatók és a szakszervezetek képviselői megfelelő képzésének fontosságát;

| 20. | felszólít olyan megfelelő mechanizmusok felállítására, amelyek elősegítik a nemi alapú erőszak és az emberkereskedő hálózatok női áldozatainak ingyenes jogi tanácsadáshoz jutását, amely révén e nők az EU egész területén képesek érvényesíteni jogaikat; kitart amellett, hogy a nemi alapú megkülönböztetés és erőszak elleni küzdelem keretében szükség van az igazságügyi szakemberek közötti együttműködés fokozására és a bevált gyakorlatok cseréjére, valamint a bírósági okmányok – köztük a nemi alapú erőszakért hozott ítéletek és az erőszakot elkövető férfiak ellen hozott távoltartó rendelkezések – más tagállamokban való elismerése előtti akadályok eltörléséhez szükséges eszközök mozgósítására; |
| --- | --- |

20.

felszólít olyan megfelelő mechanizmusok felállítására, amelyek elősegítik a nemi alapú erőszak és az emberkereskedő hálózatok női áldozatainak ingyenes jogi tanácsadáshoz jutását, amely révén e nők az EU egész területén képesek érvényesíteni jogaikat; kitart amellett, hogy a nemi alapú megkülönböztetés és erőszak elleni küzdelem keretében szükség van az igazságügyi szakemberek közötti együttműködés fokozására és a bevált gyakorlatok cseréjére, valamint a bírósági okmányok – köztük a nemi alapú erőszakért hozott ítéletek és az erőszakot elkövető férfiak ellen hozott távoltartó rendelkezések – más tagállamokban való elismerése előtti akadályok eltörléséhez szükséges eszközök mozgósítására;

| 21. | üdvözli, hogy egyes tagállamokban létrehoztak olyan bíróságokat, amelyek a nők ellen elkövetett erőszakban illetékesek, és felkéri a tagállamokat, hogy kövessék e példát; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy egyes tagállamokban létrehoztak olyan bíróságokat, amelyek a nők ellen elkövetett erőszakban illetékesek, és felkéri a tagállamokat, hogy kövessék e példát;

| 22. | kéri, hogy az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben (ECRIS) a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos előélet kapjon kiemelt helyet; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszerben (ECRIS) a nemi alapú erőszakkal kapcsolatos előélet kapjon kiemelt helyet;

| 23. | sürgeti a tagállamokat, hogy a nők elleni erőszakra vonatkozó, összevethető adatok az Európai Unió egész területén történő felhasználása érdekében szorosan együttműködve a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével hozzanak létre egy közös rendszert a nők elleni erőszakra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésére, külön megemlítve a kiskorúak elleni erőszakot és ide értve a családon belüli vagy közeli hozzátartozók közötti erőszakból származó gyilkosságra vonatkozó statisztikai adatokat is; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a tagállamokat, hogy a nők elleni erőszakra vonatkozó, összevethető adatok az Európai Unió egész területén történő felhasználása érdekében szorosan együttműködve a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével hozzanak létre egy közös rendszert a nők elleni erőszakra vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésére, külön megemlítve a kiskorúak elleni erőszakot és ide értve a családon belüli vagy közeli hozzátartozók közötti erőszakból származó gyilkosságra vonatkozó statisztikai adatokat is;

| 24. | sürgeti, hogy a tagállamok bűntettnek ismerjék el a házasságon és a nem törvényesített intim kapcsolaton belüli és/vagy férfi hozzátartozó által elkövetett nemi alapú erőszakot és nemi erőszakot, olyan bűncselekményként, amelyhez az áldozat nem adta beleegyezését és az ilyen jellegű bűncselekmények elkövetői ellen hivatalból járjanak el, és a nők elleni erőszakkal, az úgynevezett becsület nevében elkövetett bűncselekményekkel és a női nemi szerv megcsonkításával kapcsolatos ügyekben utasítsák el az adott kultúrában elfogadott gyakorlatra, vallási vagy kulturális hagyományokra történő hivatkozást, mint az elkövető felelősségét megfelelően enyhítő körülményt; |
| --- | --- |

24.

sürgeti, hogy a tagállamok bűntettnek ismerjék el a házasságon és a nem törvényesített intim kapcsolaton belüli és/vagy férfi hozzátartozó által elkövetett nemi alapú erőszakot és nemi erőszakot, olyan bűncselekményként, amelyhez az áldozat nem adta beleegyezését és az ilyen jellegű bűncselekmények elkövetői ellen hivatalból járjanak el, és a nők elleni erőszakkal, az úgynevezett becsület nevében elkövetett bűncselekményekkel és a női nemi szerv megcsonkításával kapcsolatos ügyekben utasítsák el az adott kultúrában elfogadott gyakorlatra, vallási vagy kulturális hagyományokra történő hivatkozást, mint az elkövető felelősségét megfelelően enyhítő körülményt;

| 25. | megállapítja, hogy egyes tagállamok olyan politikát folytatnak, amely a partnerek közötti – s különösen a házasságon belüli – nemi erőszak bűncselekményként való elismerésére irányul; felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az ilyen politikák eredményeit a bevált gyakorlatok európai szintű cseréjének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

25.

megállapítja, hogy egyes tagállamok olyan politikát folytatnak, amely a partnerek közötti – s különösen a házasságon belüli – nemi erőszak bűncselekményként való elismerésére irányul; felszólítja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg az ilyen politikák eredményeit a bevált gyakorlatok európai szintű cseréjének előmozdítása érdekében;

| 26. | felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a női nemi szerv megcsonkításának felszámolására; hangsúlyozza, hogy a Közösségben tartózkodó bevándorlóknak tisztában kell lenniük azzal, hogy a női nemi szerv megcsonkítása súlyosan károsítja a nők egészségét és az emberi jogok megsértésének minősül; kéri a tagállamokat, hogy vagy alkalmazzanak különleges jogszabályi rendelkezéseket a női nemi szerv megcsonkítása esetében, vagy hozzanak ilyen rendelkezéseket, valamint hogy indítsanak büntetőeljárást minden személy ellen, aki ilyen természetű csonkításban közreműködik; |
| --- | --- |

26.

felkéri a tagállamokat, hogy hozzanak megfelelő intézkedéseket a női nemi szerv megcsonkításának felszámolására; hangsúlyozza, hogy a Közösségben tartózkodó bevándorlóknak tisztában kell lenniük azzal, hogy a női nemi szerv megcsonkítása súlyosan károsítja a nők egészségét és az emberi jogok megsértésének minősül; kéri a tagállamokat, hogy vagy alkalmazzanak különleges jogszabályi rendelkezéseket a női nemi szerv megcsonkítása esetében, vagy hozzanak ilyen rendelkezéseket, valamint hogy indítsanak büntetőeljárást minden személy ellen, aki ilyen természetű csonkításban közreműködik;

| 27. | kéri, hogy az Unió garantálja a segítséghez és támogatáshoz való jogot minden, a férfiak által elkövetett erőszak áldozatává váló nő számára; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy az Unió garantálja a segítséghez és támogatáshoz való jogot minden, a férfiak által elkövetett erőszak áldozatává váló nő számára;

| 28. | sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul vizsgálják ki a roma nők ellen elkövetett rendkívül súlyos emberi jogi jogsértéseket, büntessék meg az elkövetőket és fizessenek megfelelő kártérítést a kényszersterilizálás áldozatainak; |
| --- | --- |

28.

sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul vizsgálják ki a roma nők ellen elkövetett rendkívül súlyos emberi jogi jogsértéseket, büntessék meg az elkövetőket és fizessenek megfelelő kártérítést a kényszersterilizálás áldozatainak;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  HL C 59., 2001.2.23., 258. o.

(2)  HL C 320. E, 2005.12.15., 247. o.

(3)  HL C 304., 1997.10.6., 55. o.

(4)  HL C 288. E, 2006.11.25., 66. o.

(5)  HL C 227. E, 2008.9.4., 140. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0161.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/59

---

2009. november 26., csütörtökA szomáliai partok menti kalózkodással szembeni politikai megoldás

P7_TA(2009)0099

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Szomália partjainál elkövetett kalóztámadásokkal kapcsolatos politikai megoldásról

2010/C 285 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel a szomáliai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel a tengeri kalózkodásról szóló 2008. október 23-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Szomáliában a civilek ellen rendszeresen elkövetett gyilkosságokról szóló 2008. június 19-i állásfoglalására (2),

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa 2009. július 27-i (12354/2009) és 2009. november 17-i (15914/2009) üléseinek következtetéseire,

tekintettel a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai katonai műveletről (Atalanta) szóló, 2008. december 8-i 2008/918/KKBP tanácsi határozatra (3), más néven az Atalanta műveletre,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa S/RES1814 (2008) sz., 1816 (2008) sz., 1838 (2008) sz., 1846 (2008) sz., 1851 (2008) sz., 1863 (2009) sz. és 1972 (2009) sz. határozataira,

tekintettel a kalóztámadások elkövetésével gyanúsított és az Európai Unió által vezetett tengeri erők (EUNAVFOR) által fogva tartott személyeknek, valamint az EUNAVFOR birtokában lévő lefoglalt javaknak az EUNAVFOR részéről Kenya részére történő átadására és az átadást követően az azokkal való bánásmódra, illetve azok kezelésére vonatkozó feltételekről és részletes szabályokról szóló, az Európai Unió és Kenya kormánya közötti levélváltásra,

tekintettel az Atalanta-művelet során letartóztatott, kalóztámadással és fegyveres rablással gyanúsított személyeknek a Seychelle Köztársaság részére történő átadásáról szóló, az EU és a Seychelle Köztársaság között levélváltás formájában 2009. október 30-án megkötött megállapodásra,

tekintettel a dzsibuti békemegállapodást 2008. november 25-én aláíró felek által jóváhagyott irányelvekre, különösen egy nemzeti egységkormány és egy széles körű képviseletet biztosító parlament felállítására Szomáliában,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Iszlám Bíróságok Szövetségének felkelői, az átmeneti szövetségi kormány és az Afrikai Unió (AU) szomáliai béketámogató műveletének (AMISOM) erői között kiújult harcok egyre nagyobb bizonytalanságot okoznak és számos emberéletet követelnek Szomáliában, |
| --- | --- |

A.

mivel az Iszlám Bíróságok Szövetségének felkelői, az átmeneti szövetségi kormány és az Afrikai Unió (AU) szomáliai béketámogató műveletének (AMISOM) erői között kiújult harcok egyre nagyobb bizonytalanságot okoznak és számos emberéletet követelnek Szomáliában,

| B. | mivel a nemzetközi közösség tiszteletben tartja Szomália szuverenitását, területi integritását, politikai függetlenségét és egységét, |
| --- | --- |

B.

mivel a nemzetközi közösség tiszteletben tartja Szomália szuverenitását, területi integritását, politikai függetlenségét és egységét,

| C. | mivel a Sziad Barre-rezsim 1991-es megdöntése óta Szomáliának nincs működő kormánya és azóta a politikai helyzetet a törzsek közötti harcok és a banditák által elkövetett bűncselekmények jellemezte anarchia uralja, |
| --- | --- |

C.

mivel a Sziad Barre-rezsim 1991-es megdöntése óta Szomáliának nincs működő kormánya és azóta a politikai helyzetet a törzsek közötti harcok és a banditák által elkövetett bűncselekmények jellemezte anarchia uralja,

| D. | mivel Szomália fővárosában, Mogadishuban a romló biztonsági helyzet lehetetlenné tette a nemzeti és nemzetközi nem-kormányzati szervezetek számára a kibontakozó humanitárius katasztrófa kezelését, illetve azt, hogy reagáljanak a vészhelyzetre, |
| --- | --- |

D.

mivel Szomália fővárosában, Mogadishuban a romló biztonsági helyzet lehetetlenné tette a nemzeti és nemzetközi nem-kormányzati szervezetek számára a kibontakozó humanitárius katasztrófa kezelését, illetve azt, hogy reagáljanak a vészhelyzetre,

| E. | mivel a szomáliai konfliktusban részt vevő felek továbbra is széles körben megsértik az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, nevezetesen a kínzás és egyéb bántalmazás, nemi erőszak, bírósági ítélet nélküli kivégzések, polgári személyek, újságírók és emberi jogi aktivisták önkényes fogva tartása, valamint a polgári infrastruktúra elleni támadások végrehajtásával, |
| --- | --- |

E.

mivel a szomáliai konfliktusban részt vevő felek továbbra is széles körben megsértik az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, nevezetesen a kínzás és egyéb bántalmazás, nemi erőszak, bírósági ítélet nélküli kivégzések, polgári személyek, újságírók és emberi jogi aktivisták önkényes fogva tartása, valamint a polgári infrastruktúra elleni támadások végrehajtásával,

| F. | aggodalomra ad okot az elhúzódó szomáliai polgárháború és ennek a béke- és megbékélési folyamatra gyakorolt hatása, valamint a Szomáli-félsziget egészének biztonsága és stabilitása, |
| --- | --- |

F.

aggodalomra ad okot az elhúzódó szomáliai polgárháború és ennek a béke- és megbékélési folyamatra gyakorolt hatása, valamint a Szomáli-félsziget egészének biztonsága és stabilitása,

| G. | mivel eddig a kalózok által elkövetett támadások nemcsak kereskedelmi hajókat, hanem a Világélelmezési Program (WFP) hajóit, halászhajókat és turistákat szállító hajókat is célba vettek, |
| --- | --- |

G.

mivel eddig a kalózok által elkövetett támadások nemcsak kereskedelmi hajókat, hanem a Világélelmezési Program (WFP) hajóit, halászhajókat és turistákat szállító hajókat is célba vettek,

| H. | mivel e kalóztámadások részben a Szomáliában tapasztalható erőszak és politikai bizonytalanság következményei, de ugyanakkor hozzá is járulnak ahhoz, és továbbgyűrűző hatással vannak a Szomáli-félsziget többi részére, járulékos következményük pedig a szomáliai polgári lakosság erőszaknak való kitettsége, a fejlődés elmaradása, valamint az élelmiszer-szállítmányok és egyéb humanitárius segélyek eljuttatásában lévő fennakadások, |
| --- | --- |

H.

mivel e kalóztámadások részben a Szomáliában tapasztalható erőszak és politikai bizonytalanság következményei, de ugyanakkor hozzá is járulnak ahhoz, és továbbgyűrűző hatással vannak a Szomáli-félsziget többi részére, járulékos következményük pedig a szomáliai polgári lakosság erőszaknak való kitettsége, a fejlődés elmaradása, valamint az élelmiszer-szállítmányok és egyéb humanitárius segélyek eljuttatásában lévő fennakadások,

| I. | mivel a Tanács 2008.december 8-án – a Szomáli-felsziget partjainál végrehajtandó átfogó EU-fellépés részeként – határozatot hozott a fent említett első uniós tengeri katonai művelet, az EUNAVFOR Atalanta megindításáról, hogy visszaszorítsa, megakadályozza és megelőzze a kalóztámadásokat és a fegyveres rablásokat Szomália partjainál, és hozzájáruljon a kereskedelmi hajók, és különösen az Élelmezési Világprogram keretében Szomáliába az otthonuk elhagyására kényszerült emberek számára segélyeket szállító hajók védelméhez, |
| --- | --- |

I.

mivel a Tanács 2008.december 8-án – a Szomáli-felsziget partjainál végrehajtandó átfogó EU-fellépés részeként – határozatot hozott a fent említett első uniós tengeri katonai művelet, az EUNAVFOR Atalanta megindításáról, hogy visszaszorítsa, megakadályozza és megelőzze a kalóztámadásokat és a fegyveres rablásokat Szomália partjainál, és hozzájáruljon a kereskedelmi hajók, és különösen az Élelmezési Világprogram keretében Szomáliába az otthonuk elhagyására kényszerült emberek számára segélyeket szállító hajók védelméhez,

| J. | mivel 2008 decembere óta az EUNAVFOR Atalanta művelet létfontosságú védelmet biztosított az Élelmezési Világprogram 50 hajója számára, amelyek hozzávetőlegesen 300 000 tonna élelmiszert szállítottak, összesen 1,6 millió szomáliai személy számára nyújtva közvetlen segítséget, |
| --- | --- |

J.

mivel 2008 decembere óta az EUNAVFOR Atalanta művelet létfontosságú védelmet biztosított az Élelmezési Világprogram 50 hajója számára, amelyek hozzávetőlegesen 300 000 tonna élelmiszert szállítottak, összesen 1,6 millió szomáliai személy számára nyújtva közvetlen segítséget,

| K. | mivel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa a 2009. július 27-én tartott fent említett ülésén úgy határozott, hogy fokozza az EU részvételét a béke és a fejlődés Szomáliában történő előmozdítása tekintetében – szoros együttműködésben valamennyi fontos szereplővel, különösen az ENSZ-szel és az AU-val –, és ebből a célból megvizsgálta annak lehetőségeit, hogy miként járulhat hozzá az EU a nemzetközi erőfeszítésekhez, ideértve a biztonság területét is, |
| --- | --- |

K.

mivel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa a 2009. július 27-én tartott fent említett ülésén úgy határozott, hogy fokozza az EU részvételét a béke és a fejlődés Szomáliában történő előmozdítása tekintetében – szoros együttműködésben valamennyi fontos szereplővel, különösen az ENSZ-szel és az AU-val –, és ebből a célból megvizsgálta annak lehetőségeit, hogy miként járulhat hozzá az EU a nemzetközi erőfeszítésekhez, ideértve a biztonság területét is,

| L. | mivel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa a 2009. november 17-én tartott fent említett ülésén jóváhagyott egy lehetséges európai biztonsági és védelmi politikai (EBVP) misszióra vonatkozó válságkezelési tervet, hozzájárulva a szomáliai átmeneti szövetségi kormány biztonsági erőinek soraiba tartozó 2 000 személy kiképzéséhez, |
| --- | --- |

L.

mivel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsa a 2009. november 17-én tartott fent említett ülésén jóváhagyott egy lehetséges európai biztonsági és védelmi politikai (EBVP) misszióra vonatkozó válságkezelési tervet, hozzájárulva a szomáliai átmeneti szövetségi kormány biztonsági erőinek soraiba tartozó 2 000 személy kiképzéséhez,

| M. | mivel a kalózkodás jövedelmező vállalkozássá vált, amely hatalmas váltságdíjakat követel az egyes személyekért, és mivel a modern kalózok kifinomultabb módszereket alkalmaznak, jó fegyverekkel rendelkeznek, világos stratégiát követnek, és képesek az új taktikákhoz való gyors alkalmazkodásra, |
| --- | --- |

M.

mivel a kalózkodás jövedelmező vállalkozássá vált, amely hatalmas váltságdíjakat követel az egyes személyekért, és mivel a modern kalózok kifinomultabb módszereket alkalmaznak, jó fegyverekkel rendelkeznek, világos stratégiát követnek, és képesek az új taktikákhoz való gyors alkalmazkodásra,

| N. | mivel a nemzetközi partnerek által nyújtott, ilyen jellegű hosszú távú támogatás nem lehet hatékony a biztonsági helyzet stabilizálása nélkül, |
| --- | --- |

N.

mivel a nemzetközi partnerek által nyújtott, ilyen jellegű hosszú távú támogatás nem lehet hatékony a biztonsági helyzet stabilizálása nélkül,

| O. | mivel az Iszlám Bíróságok Szövetségének felkelői elutasítottak minden politikai kapcsolatot és megbékélést a dzsibuti békemegállapodás alapján, amely a politikai helyzet tartós megoldásának keretét határozza meg Szomáliában, |
| --- | --- |

O.

mivel az Iszlám Bíróságok Szövetségének felkelői elutasítottak minden politikai kapcsolatot és megbékélést a dzsibuti békemegállapodás alapján, amely a politikai helyzet tartós megoldásának keretét határozza meg Szomáliában,

| P. | mivel az EUNAVFOR Atalanta műveletben részt vevő katonai állománynak a jelenlétükre kijelölt övezetben joga van letartóztatni, fogva tartani és átadni a kalóztámadásokkal és fegyveres rablással gyanúsított személyeket; mivel az EU és Kenya között 2009. március 6-án aláírt, a kenyai hatóságoknak a büntetőeljárás lefolytatásának lehetőségét biztosító megállapodás alapján a gyanúsítottak valamely EU-tagállamban vagy Kenyában perbe foghatók, |
| --- | --- |

P.

mivel az EUNAVFOR Atalanta műveletben részt vevő katonai állománynak a jelenlétükre kijelölt övezetben joga van letartóztatni, fogva tartani és átadni a kalóztámadásokkal és fegyveres rablással gyanúsított személyeket; mivel az EU és Kenya között 2009. március 6-án aláírt, a kenyai hatóságoknak a büntetőeljárás lefolytatásának lehetőségét biztosító megállapodás alapján a gyanúsítottak valamely EU-tagállamban vagy Kenyában perbe foghatók,

| Q. | mivel az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja (UNEP) által készített jelentés szerint hatalmas mennyiségű, szivárgó tartalmú, illegális mérgezőhulladék-szállítmányt raktak le Szomália partjainál, teljes mértékben semmibe véve a helyi lakosság egészségét és a környezet megóvását, |
| --- | --- |

Q.

mivel az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programja (UNEP) által készített jelentés szerint hatalmas mennyiségű, szivárgó tartalmú, illegális mérgezőhulladék-szállítmányt raktak le Szomália partjainál, teljes mértékben semmibe véve a helyi lakosság egészségét és a környezet megóvását,

| 1. | határozottan elítéli a nemzetközi humanitárius jognak és az emberi jogi törvényeknek a szomáliai konfliktusban részt vevő valamennyi fél által elkövetett többszöri megsértését; felszólít a harcok azonnali befejezésére, és sürget minden fegyveres csoportot, hogy sürgősen tegye le a fegyvert, és kezdjen széles körű párbeszédet az átmeneti szövetségi kormánnyal; kéri, hogy az ellenséges csoportok tartózkodjanak a polgári személyek elleni általános támadásoktól, és sürgeti, hogy egy független bizottság vizsgálja ki a háborús bűnöket és az emberi jog megsértésének eseteit; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a nemzetközi humanitárius jognak és az emberi jogi törvényeknek a szomáliai konfliktusban részt vevő valamennyi fél által elkövetett többszöri megsértését; felszólít a harcok azonnali befejezésére, és sürget minden fegyveres csoportot, hogy sürgősen tegye le a fegyvert, és kezdjen széles körű párbeszédet az átmeneti szövetségi kormánnyal; kéri, hogy az ellenséges csoportok tartózkodjanak a polgári személyek elleni általános támadásoktól, és sürgeti, hogy egy független bizottság vizsgálja ki a háborús bűnöket és az emberi jog megsértésének eseteit;

| 2. | ismételten megerősíti, hogy támogatja a Sheikh Sharíf Sheikh Ahmed elnök vezette átmeneti szövetségi kormányt, valamint az elnöknek a dzsibuti békemegállapodásban foglalt elveknek – így a megbékélés szellemének és az átfogó politikai folyamat iránti törekvésnek – a tiszteletben tartására tett kötelezettségvállalását; elítéli a Szomália átmeneti szövetségi kormánya, az ENSZ és a nem kormányzati szervezetek ellen intézett támadásokat; |
| --- | --- |

2.

ismételten megerősíti, hogy támogatja a Sheikh Sharíf Sheikh Ahmed elnök vezette átmeneti szövetségi kormányt, valamint az elnöknek a dzsibuti békemegállapodásban foglalt elveknek – így a megbékélés szellemének és az átfogó politikai folyamat iránti törekvésnek – a tiszteletben tartására tett kötelezettségvállalását; elítéli a Szomália átmeneti szövetségi kormánya, az ENSZ és a nem kormányzati szervezetek ellen intézett támadásokat;

| 3. | rámutat, hogy a nemzetközi közösségnek és a jelen konfliktusban részt vevő valamennyi fél felelőssége, hogy megvédelmezze a civileket, hogy lehetővé tegye a segélyek szállítását, illetve, hogy tiszteletben tartsa a humanitárius zónát és a humanitárius munkát végzők biztonságát; követeli ezért, hogy haladéktalanul teremtsék meg a feltételeket a szomáliai humanitárius katasztrófára adandó megfelelő válaszhoz; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy a nemzetközi közösségnek és a jelen konfliktusban részt vevő valamennyi fél felelőssége, hogy megvédelmezze a civileket, hogy lehetővé tegye a segélyek szállítását, illetve, hogy tiszteletben tartsa a humanitárius zónát és a humanitárius munkát végzők biztonságát; követeli ezért, hogy haladéktalanul teremtsék meg a feltételeket a szomáliai humanitárius katasztrófára adandó megfelelő válaszhoz;

| 4. | mély elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az EUAVFOR Atalanta művelet továbbra is sikeresen járul hozzá a szomáliai partok hajózási biztonságához, védelmet biztosítva a WFP keretében Szomáliába segélyeket szállító bérelt hajók, az AU szomáliai béketámogató művelete részére fontos szállítmányokat szállító hajók, valamint más, sebezhető hajók számára; kéri a Tanácsot, hogy a jelenlegi megbízatásának 2009. december 12-én végére érő EUNAVFOR Atalanta műveletet hosszabbítsa meg még egy évvel; támogatását fejezi ki az operatív övezet dél felé történő kiterjesztése mellett a kalózok tevékenységének függvényében, de hangsúlyozza, hogy ez nem befolyásolhatja a misszió legfontosabb célját, nevezetesen a WFP hajói és egyéb sebezhető hajók, például a kereskedelmi és halászhajók védelmét; |
| --- | --- |

4.

mély elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az EUAVFOR Atalanta művelet továbbra is sikeresen járul hozzá a szomáliai partok hajózási biztonságához, védelmet biztosítva a WFP keretében Szomáliába segélyeket szállító bérelt hajók, az AU szomáliai béketámogató művelete részére fontos szállítmányokat szállító hajók, valamint más, sebezhető hajók számára; kéri a Tanácsot, hogy a jelenlegi megbízatásának 2009. december 12-én végére érő EUNAVFOR Atalanta műveletet hosszabbítsa meg még egy évvel; támogatását fejezi ki az operatív övezet dél felé történő kiterjesztése mellett a kalózok tevékenységének függvényében, de hangsúlyozza, hogy ez nem befolyásolhatja a misszió legfontosabb célját, nevezetesen a WFP hajói és egyéb sebezhető hajók, például a kereskedelmi és halászhajók védelmét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a nyílt tengeri kalóztámadások súlyosan rontják a biztonsági helyzetet és súlyos következményekkel járnak az élelmiszersegély-szállítmányokra a már egyébként is kritikus humanitárius helyzetben; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a nyílt tengeri kalóztámadások súlyosan rontják a biztonsági helyzetet és súlyos következményekkel járnak az élelmiszersegély-szállítmányokra a már egyébként is kritikus humanitárius helyzetben;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kalóztámadások elleni küzdelem csak akkor vihető sikerre, ha sikerül a probléma gyökeréig eljutni, amely a szárazföldön van – köztük a szegénység és a csődbe jutott állam –, és csak akkor oldható meg, ha sikerül megteremteni a békét, a fejlődést és az államrendet Szomáliában; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kalóztámadások elleni küzdelem csak akkor vihető sikerre, ha sikerül a probléma gyökeréig eljutni, amely a szárazföldön van – köztük a szegénység és a csődbe jutott állam –, és csak akkor oldható meg, ha sikerül megteremteni a békét, a fejlődést és az államrendet Szomáliában;

| 7. | figyelembe veszi, hogy mindaddig feltétlenül folytatni kell az EUNAVFOR Atalanta művelet révén bevezetett biztonsági stratégiát, amíg politikai megoldás nem születik t a nemzetközi közösség részéről Szomália, mint állam hitelességének problémájára, sőt, ezt a stratégiát tovább kell erősíteni a művelet által igénybe veendő erők számára rendelkezésre álló források tekintetében; |
| --- | --- |

7.

figyelembe veszi, hogy mindaddig feltétlenül folytatni kell az EUNAVFOR Atalanta művelet révén bevezetett biztonsági stratégiát, amíg politikai megoldás nem születik t a nemzetközi közösség részéről Szomália, mint állam hitelességének problémájára, sőt, ezt a stratégiát tovább kell erősíteni a művelet által igénybe veendő erők számára rendelkezésre álló források tekintetében;

| 8. | kéri ezért a Tanácsot, hogy vizsgálja meg egy új, az EUNAVFOR Atalanta művelettel párhuzamos, kisebb kiterjedésű EBVP-művelet lehetőségét, hozzájárulva az átmeneti szövetségi kormány biztonsági erőinek kiképzéséhez, és ezáltal a már meglévő kezdeményezéseket – például a Franciaország által Dzsibutiban és Uganda által az AMISON által létrehozott kiképzési programban betöltött szerepét – egy azonos fellépéstípussal összhangba állítsa; üdvözli e tekintetben a tagállamok által 2009. november 17-én elfogadott, egy lehetséges új EBVP-fellépésre vonatkozó válságkezelési tervet, de leszögezi, hogy e terv elfogadása semmiféleképpen sem gátolhatja a misszió megindítására irányuló határozatot, amelyet csak a szárazföldi helyzet alaposabb elemzése alapján lehet majd meghozni, megbizonyosodva arról, hogy az emberi jogokat tiszteletben tartják, a fizetéseket folyósítják, a megfelelő felszerelések rendelkezésre állnak és a kiképzésben részt vett biztonsági erők megfelelően illeszkednek az állami és parancsteljesítő gépezetbe, és nem kerül majd sor arra, hogy visszatérésüket követően az éppen általuk védelmezendő kormány ellen fordulnak; |
| --- | --- |

8.

kéri ezért a Tanácsot, hogy vizsgálja meg egy új, az EUNAVFOR Atalanta művelettel párhuzamos, kisebb kiterjedésű EBVP-művelet lehetőségét, hozzájárulva az átmeneti szövetségi kormány biztonsági erőinek kiképzéséhez, és ezáltal a már meglévő kezdeményezéseket – például a Franciaország által Dzsibutiban és Uganda által az AMISON által létrehozott kiképzési programban betöltött szerepét – egy azonos fellépéstípussal összhangba állítsa; üdvözli e tekintetben a tagállamok által 2009. november 17-én elfogadott, egy lehetséges új EBVP-fellépésre vonatkozó válságkezelési tervet, de leszögezi, hogy e terv elfogadása semmiféleképpen sem gátolhatja a misszió megindítására irányuló határozatot, amelyet csak a szárazföldi helyzet alaposabb elemzése alapján lehet majd meghozni, megbizonyosodva arról, hogy az emberi jogokat tiszteletben tartják, a fizetéseket folyósítják, a megfelelő felszerelések rendelkezésre állnak és a kiképzésben részt vett biztonsági erők megfelelően illeszkednek az állami és parancsteljesítő gépezetbe, és nem kerül majd sor arra, hogy visszatérésüket követően az éppen általuk védelmezendő kormány ellen fordulnak;

| 9. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a térségben levő hajók 35–40 %-a nem szerepel a tengerészeti biztonsági szervek központi koordinációjának lajstromában, és hogy ennek következtében ezek a hajók nincsenek tudatában a konkrét biztonsági fenyegetéseknek; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy vegyék nyilvántartásba valamennyi hajójukat; sürgeti a hajókat, hogy a lehető legmagasabb fokú biztonságuk szavatolása és ennek köszönhetően a támadás vagy a fogságba esés kockázatának csökkentése érdekében kövessék az EU NAVFOR/Atalanta-művelet ajánlásait; |
| --- | --- |

9.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a térségben levő hajók 35–40 %-a nem szerepel a tengerészeti biztonsági szervek központi koordinációjának lajstromában, és hogy ennek következtében ezek a hajók nincsenek tudatában a konkrét biztonsági fenyegetéseknek; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy vegyék nyilvántartásba valamennyi hajójukat; sürgeti a hajókat, hogy a lehető legmagasabb fokú biztonságuk szavatolása és ennek köszönhetően a támadás vagy a fogságba esés kockázatának csökkentése érdekében kövessék az EU NAVFOR/Atalanta-művelet ajánlásait;

| 10. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szomáliai kalózok követeléseivel szembeni gyenge, a szükséges kényszerítő intézkedéseket sem alkalmazó magatartás a várttal ellentétes és nemkívánatos hatásokat válthat ki a jövőben, hozzájárulva a kalóztámadások szaporodásához a térségben; |
| --- | --- |

10.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a szomáliai kalózok követeléseivel szembeni gyenge, a szükséges kényszerítő intézkedéseket sem alkalmazó magatartás a várttal ellentétes és nemkívánatos hatásokat válthat ki a jövőben, hozzájárulva a kalóztámadások szaporodásához a térségben;

| 11. | továbbra is támogatja az AMISOM-ot, tekintettel a békefolyamatban játszott kulcsfontosságú szerepére; ragaszkodik ahhoz, hogy az AU-val és az AMISOM-mal közös szerepvállalás során azonosítani kell a legsürgősebb szükségleteket és a lehetséges további uniós támogatást annak elősegítése érdekében, hogy az AMISOM a megbízatásával arányban álló képességeket fejleszthessen ki; |
| --- | --- |

11.

továbbra is támogatja az AMISOM-ot, tekintettel a békefolyamatban játszott kulcsfontosságú szerepére; ragaszkodik ahhoz, hogy az AU-val és az AMISOM-mal közös szerepvállalás során azonosítani kell a legsürgősebb szükségleteket és a lehetséges további uniós támogatást annak elősegítése érdekében, hogy az AMISOM a megbízatásával arányban álló képességeket fejleszthessen ki;

| 12. | felhívja a nemzetközi közösséget és főként az EU-t, hogy növelje az otthonukból elűzött személyek és a nélkülöző lakosság számára szánt humanitárius segélyeket; |
| --- | --- |

12.

felhívja a nemzetközi közösséget és főként az EU-t, hogy növelje az otthonukból elűzött személyek és a nélkülöző lakosság számára szánt humanitárius segélyeket;

| 13. | álláspontja szerint a szomáliai női szervezetek és a civil társadalom bevonása pozitív szerepet játszhat a nemzeti megbékélési folyamatban; |
| --- | --- |

13.

álláspontja szerint a szomáliai női szervezetek és a civil társadalom bevonása pozitív szerepet játszhat a nemzeti megbékélési folyamatban;

| 14. | kéri a tagállamokat, vizsgálják meg a matrózok és a halászok túszejtés esetére történő felkészítésének lehetőségét; |
| --- | --- |

14.

kéri a tagállamokat, vizsgálják meg a matrózok és a halászok túszejtés esetére történő felkészítésének lehetőségét;

| 15. | sürgeti a Szomália ellen az ENSZ által 1992-ben elrendelt, és jelenleg kevéssé tiszteletben tartott fegyverembargó szigorú és újbóli alkalmazását és figyelemmel kísérését; felszólít arra, hogy kezdjék meg a szomáliai fegyverembargó megsértőinek felelősségre vonását; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Szomália ellen az ENSZ által 1992-ben elrendelt, és jelenleg kevéssé tiszteletben tartott fegyverembargó szigorú és újbóli alkalmazását és figyelemmel kísérését; felszólít arra, hogy kezdjék meg a szomáliai fegyverembargó megsértőinek felelősségre vonását;

| 16. | sürgeti az ENSZ-t és a Bizottságot, hogy folytassanak teljes körű vizsgálatot a szomáliai partok mentén zajló mérgezőhulladék-lerakással és illegális halászattal kapcsolatban a felelősség valamennyi szinten történő megállapítása, az e bűncselekményekért felelős személyek bíróság elé állítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a környezetszennyezést átfogó módon kezeljék; |
| --- | --- |

16.

sürgeti az ENSZ-t és a Bizottságot, hogy folytassanak teljes körű vizsgálatot a szomáliai partok mentén zajló mérgezőhulladék-lerakással és illegális halászattal kapcsolatban a felelősség valamennyi szinten történő megállapítása, az e bűncselekményekért felelős személyek bíróság elé állítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a környezetszennyezést átfogó módon kezeljék;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az AU, az ENSZ és a Fejlesztési Kormányközi Hatóság főtitkárának, Szomália átmeneti szövetségi kormánya elnökének, az etióp kormánynak és a Pánafrikai Parlamentnek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az AU, az ENSZ és a Fejlesztési Kormányközi Hatóság főtitkárának, Szomália átmeneti szövetségi kormánya elnökének, az etióp kormánynak és a Pánafrikai Parlamentnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0519.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0313.

(3)  HL L 330., 2008.12.9., 19. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/63

---

2009. november 26., csütörtökDohányzásmentes környezet

P7_TA(2009)0100

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a dohányfüstmentes környezetről

2010/C 285 E/09

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikke (4) bekezdésének második albekezdésére,

tekintettel a Bizottság dohányfüstmentes környezetről szóló 2009. június 30-i tanácsi ajánlásra irányuló javaslatára (COM(2009)0328),

tekintettel a Bizottságnak „A dohányfüstmentes Európáért: Az Európai Unió politikai lehetőségei” című 2007. január 30-i zöld könyvére (COM(2007)0027),

tekintettel 2007. október 24-i állásfoglalására „A dohányfüstmentes Európáért: Az Európai Unió politikai lehetőségei” című zöld könyvről (1),

tekintettel „Az európai környezeti és egészségügyi cselekvési program 2004-2010” című 2005. február 23-i (2) és a 2004–2010 közötti időszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv félidős felülvizsgálatáról szóló 2008. szeptember 4-i (3) állásfoglalásaira,

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) dohányzás ellenőrzéséről szóló 2003-as keretegyezményére (FCTC), különösen annak (a dohányfüstkitettséggel szembeni védelemről szóló) 8. cikkére és (a kereslet csökkentését szolgáló, a dohányfüggőséggel és a dohányzás elhagyásával kapcsolatos intézkedésekről szóló) 14. cikkére,

tekintettel a WHO-nak a dohányzásról való leszoktatásra vonatkozó politikájára irányuló 2004-es európai stratégiájára,

tekintettel a WHO-nak a másodlagos dohányfüstkitettséggel szembeni védelemről szóló 2007-es politikai ajánlásaira,

tekintettel a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

tekintettel a Tanács dohányfüstmentes környezetről szóló nyilatkozatára,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikke (2) bekezdésére,

| A. | mivel a dohányzás a legnagyobb mértékben felelős az elkerülhető halálesetekért, amelyek száma az EU-ban eléri az évi félmilliót (4); |
| --- | --- |

A.

mivel a dohányzás a legnagyobb mértékben felelős az elkerülhető halálesetekért, amelyek száma az EU-ban eléri az évi félmilliót (4);

| B. | mivel a becslések szerint a dohányzás felelős a rák okozta halálozások 25 %-áért, illetve az EU-ban bekövetkező halálozások 15 %-áért (5); mivel óvatos becslések szerint 2002-ben az Európai Unióban 7 300 felnőtt – köztük 2 800 nem dohányzó – halt meg a környezeti dohányfüstnek való munkahelyi kitettség következtében; és további 72 000 felnőtt, köztük 16 400 nem dohányzó halála vezethető vissza a környezeti dohányfüstnek való otthoni kitettségre (6); |
| --- | --- |

B.

mivel a becslések szerint a dohányzás felelős a rák okozta halálozások 25 %-áért, illetve az EU-ban bekövetkező halálozások 15 %-áért (5); mivel óvatos becslések szerint 2002-ben az Európai Unióban 7 300 felnőtt – köztük 2 800 nem dohányzó – halt meg a környezeti dohányfüstnek való munkahelyi kitettség következtében; és további 72 000 felnőtt, köztük 16 400 nem dohányzó halála vezethető vissza a környezeti dohányfüstnek való otthoni kitettségre (6);

| C. | mivel az Eurobarometer 2009. márciusi felmérése szerint az EU lakosságának 70 %-a nem dohányzik, és a polgárok nagy többsége a dohányzás összes nyilvános helyen (munkahelyeken, éttermekben, bárokban) történő betiltása mellett van; |
| --- | --- |

C.

mivel az Eurobarometer 2009. márciusi felmérése szerint az EU lakosságának 70 %-a nem dohányzik, és a polgárok nagy többsége a dohányzás összes nyilvános helyen (munkahelyeken, éttermekben, bárokban) történő betiltása mellett van;

| D. | mivel, annak ellenére, hogy a gyerekek nyilvánvalóan veszélyeztetettebbek a környezeti dohányfüstnek való kitettséggel szemben, a gyerek környezeti dohányfüstnek való hosszú távú rendszeres kitettségére vonatkozó adatok vagy nem elegendőek, vagy nem állnak rendelkezésre, és egy, a megfelelő adatokat tartalmazó tanulmány elkészítése hatékonyabb lenne európai szinten, mint a 27 tagállam által készített 27 különböző tanulmány; |
| --- | --- |

D.

mivel, annak ellenére, hogy a gyerekek nyilvánvalóan veszélyeztetettebbek a környezeti dohányfüstnek való kitettséggel szemben, a gyerek környezeti dohányfüstnek való hosszú távú rendszeres kitettségére vonatkozó adatok vagy nem elegendőek, vagy nem állnak rendelkezésre, és egy, a megfelelő adatokat tartalmazó tanulmány elkészítése hatékonyabb lenne európai szinten, mint a 27 tagállam által készített 27 különböző tanulmány;

| E. | mivel a környezeti dohányfüstnek (melyet másodlagos dohányfüstként is szoktak említeni) való kitettség szintén jelentősen hozzájárul az EU-ban előforduló halálozásokhoz, morbiditáshoz és fogyatékosságokhoz; |
| --- | --- |

E.

mivel a környezeti dohányfüstnek (melyet másodlagos dohányfüstként is szoktak említeni) való kitettség szintén jelentősen hozzájárul az EU-ban előforduló halálozásokhoz, morbiditáshoz és fogyatékosságokhoz;

| F. | mivel a dohányfüst egy több mint 4 000 gáznemű és szemcsés összetevőből álló toxikus keverék, amely 69 féle ismert karcinogént és mérgező anyagot tartalmaz; |
| --- | --- |

F.

mivel a dohányfüst egy több mint 4 000 gáznemű és szemcsés összetevőből álló toxikus keverék, amely 69 féle ismert karcinogént és mérgező anyagot tartalmaz;

| G. | mivel a környezeti dohányfüst a WHO nemzetközi rákkutató ügynöksége szerint rákkeltő; |
| --- | --- |

G.

mivel a környezeti dohányfüst a WHO nemzetközi rákkutató ügynöksége szerint rákkeltő;

| H. | mivel a másodlagos dohányfüstnek való kitettségnek nincs biztonságos szintje, mivel mindenkinek joga van egészsége magas szintű védelméhez, és mindenkit meg kellene védeni a másodlagos dohányfüstnek való kitettséggel szemben, mivel a gyerekek különösen veszélyeztetettek a dohányfüstszennyezéssel szemben; |
| --- | --- |

H.

mivel a másodlagos dohányfüstnek való kitettségnek nincs biztonságos szintje, mivel mindenkinek joga van egészsége magas szintű védelméhez, és mindenkit meg kellene védeni a másodlagos dohányfüstnek való kitettséggel szemben, mivel a gyerekek különösen veszélyeztetettek a dohányfüstszennyezéssel szemben;

| I. | mivel a dohányosok több napot vannak távol rövidebb vagy hosszabb betegség miatt munkahelyüktől, mint a volt dohányosok vagy nem dohányzók, és ezzel az egyénekre, munkáltatókra, vállalkozásokra és a gazdaság egészére terhelik a dohányzás okozta többletköltségeket; |
| --- | --- |

I.

mivel a dohányosok több napot vannak távol rövidebb vagy hosszabb betegség miatt munkahelyüktől, mint a volt dohányosok vagy nem dohányzók, és ezzel az egyénekre, munkáltatókra, vállalkozásokra és a gazdaság egészére terhelik a dohányzás okozta többletköltségeket;

| J. | mivel a gyerekek maguk nem tudnak beleegyezni a környezeti dohányfüstnek való kitettségükbe zárt helyeken, viszont joguk van a védelemhez és ahhoz, hogy egészségük ne forogjon veszélyben; |
| --- | --- |

J.

mivel a gyerekek maguk nem tudnak beleegyezni a környezeti dohányfüstnek való kitettségükbe zárt helyeken, viszont joguk van a védelemhez és ahhoz, hogy egészségük ne forogjon veszélyben;

| K. | mivel a terhesség ideje alatti dohányfüstterhelés a rendellenes fejlődés, a vetélés, a halvaszülés és a koraszülés megnövekedett kockázatához, a magzat csökkent hosszanti növekedéséhez, kisebb fejkerülethez és kisebb születési súlyhoz vezethet, és mivel a passzív dohányzás összefügg a középfülgyulladásokkal, a csökkent tüdőfunkcióval, az asztmával és a hirtelen csecsemőhalállal; |
| --- | --- |

K.

mivel a terhesség ideje alatti dohányfüstterhelés a rendellenes fejlődés, a vetélés, a halvaszülés és a koraszülés megnövekedett kockázatához, a magzat csökkent hosszanti növekedéséhez, kisebb fejkerülethez és kisebb születési súlyhoz vezethet, és mivel a passzív dohányzás összefügg a középfülgyulladásokkal, a csökkent tüdőfunkcióval, az asztmával és a hirtelen csecsemőhalállal;

| L. | mivel a bizonyítékok azt mutatják, hogy a dohányfüstmentes politikák a munkakörülmények általános javulását és a dohányzással összefüggő (így pl. az akut szívkoszorúér-megbetegedések, légzőszervi betegségek és szívizomfertőzések miatt bekövetkező) halálesetek számának csökkenését eredményezték; |
| --- | --- |

L.

mivel a bizonyítékok azt mutatják, hogy a dohányfüstmentes politikák a munkakörülmények általános javulását és a dohányzással összefüggő (így pl. az akut szívkoszorúér-megbetegedések, légzőszervi betegségek és szívizomfertőzések miatt bekövetkező) halálesetek számának csökkenését eredményezték;

| M. | mivel az egészségügyi rendszerek dohányfogyasztás okozta költségeit a teljes lakosság, és nem az okozók viselik; |
| --- | --- |

M.

mivel az egészségügyi rendszerek dohányfogyasztás okozta költségeit a teljes lakosság, és nem az okozók viselik;

| N. | mivel az EU és 27 tagállama közül 26 már aláírta és ratifikálta az FCTC-t, amely emlékeztet arra is, hogy a WHO alapokmányának preambuluma kimondja, hogy az elérhető legjobb egészségi állapot minden ember alapvető joga; |
| --- | --- |

N.

mivel az EU és 27 tagállama közül 26 már aláírta és ratifikálta az FCTC-t, amely emlékeztet arra is, hogy a WHO alapokmányának preambuluma kimondja, hogy az elérhető legjobb egészségi állapot minden ember alapvető joga;

| O. | mivel az FCTC 8. cikke arra kötelezi a részes feleket, hogy a nemzeti jog által meghatározott módon a hatályos nemzeti joghatóság területein fogadjanak el, és a többi joghatósági szinten pedig támogassák az emberek másodlagos dohányfüstnek való kitettséggel szembeni védelmét célzó hatékony intézkedéseket minden beltéri munkahely, tömegközlekedési eszköz, beltéri, illetve adott esetben kültéri nyilvános hely vonatkozásában; |
| --- | --- |

O.

mivel az FCTC 8. cikke arra kötelezi a részes feleket, hogy a nemzeti jog által meghatározott módon a hatályos nemzeti joghatóság területein fogadjanak el, és a többi joghatósági szinten pedig támogassák az emberek másodlagos dohányfüstnek való kitettséggel szembeni védelmét célzó hatékony intézkedéseket minden beltéri munkahely, tömegközlekedési eszköz, beltéri, illetve adott esetben kültéri nyilvános hely vonatkozásában;

| P. | mivel az Európai Parlament felszólította a tagállamokat, hogy 2009 októberéig vezessenek be teljes körű dohányzási tilalmat minden zárt munkahelyen, beleértve a vendéglátó létesítményeket, és minden zárt középületben és közlekedési eszközön az EU-ban; |
| --- | --- |

P.

mivel az Európai Parlament felszólította a tagállamokat, hogy 2009 októberéig vezessenek be teljes körű dohányzási tilalmat minden zárt munkahelyen, beleértve a vendéglátó létesítményeket, és minden zárt középületben és közlekedési eszközön az EU-ban;

| Q. | mivel az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai között nagyok a különbségek, |
| --- | --- |

Q.

mivel az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai között nagyok a különbségek,

| 1. | sajnálja, hogy az Elnökség a Parlament véleményének kikérése nélkül fogadta el a Tanács ajánlását; |
| --- | --- |

1.

sajnálja, hogy az Elnökség a Parlament véleményének kikérése nélkül fogadta el a Tanács ajánlását;

| 2. | sajnálja, hogy a dohányfüstmentes környezetre vonatkozó átfogó szabályozás hiánya a tagállamok többségében (különösen a vendéglátó-ipari és a szabadidős ágazatban) egyenlőtlen helyzetet eredményez a különböző foglalkozási és társadalmi-gazdasági csoportok között, miután a vendéglátóiparban dolgozók háromszor akkora valószínűséggel vannak napi öt órát meghaladó időtartamon keresztül kitéve dohányfüstnek, mint az irodai dolgozók; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a dohányfüstmentes környezetre vonatkozó átfogó szabályozás hiánya a tagállamok többségében (különösen a vendéglátó-ipari és a szabadidős ágazatban) egyenlőtlen helyzetet eredményez a különböző foglalkozási és társadalmi-gazdasági csoportok között, miután a vendéglátóiparban dolgozók háromszor akkora valószínűséggel vannak napi öt órát meghaladó időtartamon keresztül kitéve dohányfüstnek, mint az irodai dolgozók;

| 3. | rámutat arra, hogy a Parlament következetesen szorgalmazta a dohányfüggőség leküzdését és a fiatalok másodlagos dohányfüstkitettségének csökkentését szolgáló határozottabb intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a Parlament következetesen szorgalmazta a dohányfüggőség leküzdését és a fiatalok másodlagos dohányfüstkitettségének csökkentését szolgáló határozottabb intézkedéseket;

| 4. | hangsúlyozza a másodlagos dohányfüst súlyosan káros hatásait, azokat a különleges hatásokat, amelyeket a káros anyagoknak való kitettség okozhat a gyermekkor sérülékeny időszakában, továbbá hogy a gyermekek nem rendelkeznek jogi képességgel arra, hogy hozzájárulásukat adják a dohányfüstös környezetnek való rendszeres, hosszú távú kitettséghez; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a másodlagos dohányfüst súlyosan káros hatásait, azokat a különleges hatásokat, amelyeket a káros anyagoknak való kitettség okozhat a gyermekkor sérülékeny időszakában, továbbá hogy a gyermekek nem rendelkeznek jogi képességgel arra, hogy hozzájárulásukat adják a dohányfüstös környezetnek való rendszeres, hosszú távú kitettséghez;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az eltérő nemzeti jogszabályok miatt a másodlagos dohányfüstkitettség elleni védelem tekintetében óriási különbségek vannak a tagállamok között; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az eltérő nemzeti jogszabályok miatt a másodlagos dohányfüstkitettség elleni védelem tekintetében óriási különbségek vannak a tagállamok között;

| 6. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a dohányzási tilalomról szóló hatályos tagállami jogszabályok a jogbiztonság garantálása mellett tiszteletben tartsák a különböző típusú vendéglátó-ipari létesítmények közötti egyenlőség elvét; |
| --- | --- |

6.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy a dohányzási tilalomról szóló hatályos tagállami jogszabályok a jogbiztonság garantálása mellett tiszteletben tartsák a különböző típusú vendéglátó-ipari létesítmények közötti egyenlőség elvét;

| 7. | üdvözli, hogy az EU aktívan dolgozik egy átfogó dohányzásellenes politika kialakításán, amelyet jogalkotási intézkedések, a dohányzás megelőzésére irányuló és a leszokást segítő, egész Európára kiterjedő tevékenységek, a dohányzás elleni fellépés beépítése egy sor más közösségi politikába, valamint a dohányzás elleni fellépés terén az EU globális szinten is jelentős szereplővé tétele jellemez; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az EU aktívan dolgozik egy átfogó dohányzásellenes politika kialakításán, amelyet jogalkotási intézkedések, a dohányzás megelőzésére irányuló és a leszokást segítő, egész Európára kiterjedő tevékenységek, a dohányzás elleni fellépés beépítése egy sor más közösségi politikába, valamint a dohányzás elleni fellépés terén az EU globális szinten is jelentős szereplővé tétele jellemez;

| 8. | üdvözli az Európai Uniónak a dohányfogyasztás elleni fellépésre irányuló szándékát és politikáinak újonnan tapasztalható következetességét; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az Európai Uniónak a dohányfogyasztás elleni fellépésre irányuló szándékát és politikáinak újonnan tapasztalható következetességét;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a Szerződés 137. és 152. cikkén alapuló, kötelező erejű jogszabály révén lehetőség nyílhatna a környezeti dohányfüst mennyiségének és a kapcsolódó egészségügyi és gazdasági terhek csökkentésére, elismeri azonban, hogy ezek a cikkek, különösen a 137. cikk, nem érinti a gyermekeket érintő sajátos problémákat; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a Szerződés 137. és 152. cikkén alapuló, kötelező erejű jogszabály révén lehetőség nyílhatna a környezeti dohányfüst mennyiségének és a kapcsolódó egészségügyi és gazdasági terhek csökkentésére, elismeri azonban, hogy ezek a cikkek, különösen a 137. cikk, nem érinti a gyermekeket érintő sajátos problémákat;

| 10. | hangsúlyozza, hogy csak a minden zárt munkahelyre – így a vendéglátó-ipari létesítményekre, az összes középületre és közlekedési eszközre – vonatkozó átfogó dohányzási tilalom tudja védeni a munkavállalók és a nem dohányzók egészségét, és ezáltal jelentősen megkönnyítik a dohányzók számára a dohányzás abbahagyását; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy csak a minden zárt munkahelyre – így a vendéglátó-ipari létesítményekre, az összes középületre és közlekedési eszközre – vonatkozó átfogó dohányzási tilalom tudja védeni a munkavállalók és a nem dohányzók egészségét, és ezáltal jelentősen megkönnyítik a dohányzók számára a dohányzás abbahagyását;

| 11. | üdvözli azon tagállamok eljárását, amelyek már hoztak hatékony intézkedéseket a másodlagos dohányfüst elleni védelem érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák a nemdohányzók védelmére vonatkozó szabályok bevezetését a dolgozók egészségvédelme terén, és erősítsék meg a nemdohányzók védelmére irányuló folyamatos erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

11.

üdvözli azon tagállamok eljárását, amelyek már hoztak hatékony intézkedéseket a másodlagos dohányfüst elleni védelem érdekében; felszólítja a tagállamokat, hogy folytassák a nemdohányzók védelmére vonatkozó szabályok bevezetését a dolgozók egészségvédelme terén, és erősítsék meg a nemdohányzók védelmére irányuló folyamatos erőfeszítéseket;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést azon költségekről, amelyek a nemzeti egészségügyi rendszerek és az EU gazdasága számára a dohányzás és a dohányfüstterhelés következményei révén jelentkeznek; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést azon költségekről, amelyek a nemzeti egészségügyi rendszerek és az EU gazdasága számára a dohányzás és a dohányfüstterhelés következményei révén jelentkeznek;

| 13. | javasolja, hogy a Tanács az FCTC-ben részes felek 2009-es konferenciáján az FCTC 5.3. cikkéhez elfogadott iránymutatásoknak megfelelően ajánlja a tagállamoknak folyamatos párbeszéd és konzultáció kialakítását az összes érintett érdekelt féllel annak biztosítása érdekében, hogy minden szereplő támogassa a dohányzás elleni nemzeti stratégiák és programok végrehajtását; |
| --- | --- |

13.

javasolja, hogy a Tanács az FCTC-ben részes felek 2009-es konferenciáján az FCTC 5.3. cikkéhez elfogadott iránymutatásoknak megfelelően ajánlja a tagállamoknak folyamatos párbeszéd és konzultáció kialakítását az összes érintett érdekelt féllel annak biztosítása érdekében, hogy minden szereplő támogassa a dohányzás elleni nemzeti stratégiák és programok végrehajtását;

| 14. | ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a dohánytermékekről szóló 2001/37/EK irányelv (7) módosítására, amely legalább az Európai Parlament fent említett 2007. október 24-i állásfoglalásában foglalt módosításokat tartalmazza; |
| --- | --- |

14.

ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a dohánytermékekről szóló 2001/37/EK irányelv (7) módosítására, amely legalább az Európai Parlament fent említett 2007. október 24-i állásfoglalásában foglalt módosításokat tartalmazza;

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen átfogó tanulmányt a gyermekek másodlagos és harmadlagos dohányfüstnek való hosszú távú, rendszeres kitettségének hatásairól valamennyi tevékenységi területükön; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen átfogó tanulmányt a gyermekek másodlagos és harmadlagos dohányfüstnek való hosszú távú, rendszeres kitettségének hatásairól valamennyi tevékenységi területükön;

| 16. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a javasolt tanácsi ajánlást és a tagállamok legjobb gyakorlatait egyaránt felhasználva vegyenek részt az FCTC részes feleinek legközelebbi konferenciáján elfogadandó, az FCTC 14. cikke(a kereslet csökkentését szolgáló, a dohányfüggőséggel és a dohányzás elhagyásával kapcsolatos intézkedések) végrehajtására vonatkozó iránymutatások megfogalmazásában; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a javasolt tanácsi ajánlást és a tagállamok legjobb gyakorlatait egyaránt felhasználva vegyenek részt az FCTC részes feleinek legközelebbi konferenciáján elfogadandó, az FCTC 14. cikke(a kereslet csökkentését szolgáló, a dohányfüggőséggel és a dohányzás elhagyásával kapcsolatos intézkedések) végrehajtására vonatkozó iránymutatások megfogalmazásában;

| 17. | bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa az uniós szintű támogató intézkedések – például a tudatosság növelésére irányuló intézkedések, ezen belül a dohánytermékek csomagolásán feltüntetett, a dohányzás elleni nemzeti kommunikációs kampányokba integrált tájékoztatás – végrehajtását; |
| --- | --- |

17.

bátorítja a Bizottságot, hogy folytassa az uniós szintű támogató intézkedések – például a tudatosság növelésére irányuló intézkedések, ezen belül a dohánytermékek csomagolásán feltüntetett, a dohányzás elleni nemzeti kommunikációs kampányokba integrált tájékoztatás – végrehajtását;

| 18. | elengedhetetlennek tartja, hogy a „dohányfüstmentes Európa” érdekében hozott intézkedésekhez hasonlóan a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben szerelkezzen fel új eszközökkel a dohánytermékek csempészetének és hamisításának különböző típusai elleni harcra – különösen az interneten –, tekintettel azokra az azonnali és fokozott veszélyekre, amelyeket ezek a fogyasztói egészségre jelentenek; |
| --- | --- |

18.

elengedhetetlennek tartja, hogy a „dohányfüstmentes Európa” érdekében hozott intézkedésekhez hasonlóan a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben szerelkezzen fel új eszközökkel a dohánytermékek csempészetének és hamisításának különböző típusai elleni harcra – különösen az interneten –, tekintettel azokra az azonnali és fokozott veszélyekre, amelyeket ezek a fogyasztói egészségre jelentenek;

| 19. | a teljes körű és pontos nyomon követés és végrehajtás szükségességére emlékeztetve felhívja azokat a tagállamokat, amelyek már ratifikálták az FCTC-t, hogy hajtsák végre az abban javasolt ajánlásokat az FCTC 8. cikke szerinti kötelezettségük értelmében, továbbá tegyenek kétévente jelentést a Bizottságnak a végrehajtás előrehaladásáról; |
| --- | --- |

19.

a teljes körű és pontos nyomon követés és végrehajtás szükségességére emlékeztetve felhívja azokat a tagállamokat, amelyek már ratifikálták az FCTC-t, hogy hajtsák végre az abban javasolt ajánlásokat az FCTC 8. cikke szerinti kötelezettségük értelmében, továbbá tegyenek kétévente jelentést a Bizottságnak a végrehajtás előrehaladásáról;

| 20. | ismételten felszólítja az Elnökséget, hogy mivel példát kell mutatnia, azonnali hatállyal vezessen be kivétel nélkül a Parlament összes helyiségére érvényes dohányzási tilalmat; felszólít e tilalom szigorú betartatására; |
| --- | --- |

20.

ismételten felszólítja az Elnökséget, hogy mivel példát kell mutatnia, azonnali hatállyal vezessen be kivétel nélkül a Parlament összes helyiségére érvényes dohányzási tilalmat; felszólít e tilalom szigorú betartatására;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az WHO-nak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az WHO-nak.

---

(1)  HL C 263 E, 2008.10.16., 447.o.

(2)  HL C 304 E, 2005.12.1., 264. o.

(3)  Elogadott szövegek, P6_TA(2008)0410.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(6)  The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke free Europe Brussels, Belgium: European Respiratory Society.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. június 5-i 2001/37/EK irányelve a tagállamoknak a dohánytermékek gyártására, kiszerelésére és árusítására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről (HL L 194., 2001.7.18., 26. o.).

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/67

---

2009. november 26., csütörtökILO egyezmények

P7_TA(2009)0101

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által naprakésznek nyilvánított egyezményekről

2010/C 285 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel az Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által naprakésznek nyilvánított egyezményekre,

tekintettel az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló, 2008. június 10-i nyilatkozatára,

tekintettel az ILO 2009. június 19-i globális foglalkoztatási paktumára,

tekintettel a Bizottságnak a megújított szociális menetrendről szóló, 2008. július 2-i közleményére (COM(2008)0412),

tekintettel a megújított szociális menetrendről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (1),

tekintettel a Bizottságnak „A globalizáció szociális dimenziója – Az EU-politika hozzájárulása ahhoz, hogy az előnyök mindenki számára érezhetők legyenek” című 2004. május 18-i közleményére (COM(2004)0383),

tekintettel a Bizottságnak a „Tisztességes munka mindenki számára – Az Európai Unió hozzájárulása a tisztességes munkára vonatkozó menetrend végrehajtásához” című 2006. május 24-i közleményére (COM(2006)0249),

tekintettel az Európai Közösségek Bírósága AETR-hez kapcsolódó ítéletére a C-45/07. sz. Bizottság kontra Görögország ügyben (2), amely a tagállamok külső hatáskörét érintette,

tekintettel a növekedést és munkahelyteremtést előirányzó lisszaboni stratégiára,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés elengedhetetlen elemei a szabadság, az emberi méltóság, a társadalmi igazságosság, a szociális biztonság és az egyenlőség alapvető értékei; |
| --- | --- |

A.

mivel a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés elengedhetetlen elemei a szabadság, az emberi méltóság, a társadalmi igazságosság, a szociális biztonság és az egyenlőség alapvető értékei;

| B. | mivel a jelenlegi globális gazdasági és foglalkoztatási válságban ezek az alapelvek még fontosabbá válnak; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenlegi globális gazdasági és foglalkoztatási válságban ezek az alapelvek még fontosabbá válnak;

| C. | mivel az ILO 1919 óta fejleszti és fenntartja a nemzetközi munkaügyi normák rendszerét, amely olyan szerteágazó témákra terjed ki, mint a munka, a foglalkoztatás, a szociális biztonság, a szociális politika és a kapcsolódó emberi jogok; |
| --- | --- |

C.

mivel az ILO 1919 óta fejleszti és fenntartja a nemzetközi munkaügyi normák rendszerét, amely olyan szerteágazó témákra terjed ki, mint a munka, a foglalkoztatás, a szociális biztonság, a szociális politika és a kapcsolódó emberi jogok;

| D. | mivel biztosítani kell az EU belső és külső politikáinak koherenciáját, |
| --- | --- |

D.

mivel biztosítani kell az EU belső és külső politikáinak koherenciáját,

| 1. | üdvözli az ILO által naprakésznek nyilvánított egyezményeket, amelyek a munkaadókat, a munkavállalókat és a kormányokat magában foglaló, háromoldalú ILO-eljárás eredményei; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az ILO által naprakésznek nyilvánított egyezményeket, amelyek a munkaadókat, a munkavállalókat és a kormányokat magában foglaló, háromoldalú ILO-eljárás eredményei;

| 2. | felszólítja a tagállamokat arra, hogy az uniós szerződésekkel összhangban vegyék figyelembe az ILO által naprakésznek nyilvánított egyezmények ratifikálása és végrehajtása mellett szóló, nyomós szociális indokokat; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a tagállamokat arra, hogy az uniós szerződésekkel összhangban vegyék figyelembe az ILO által naprakésznek nyilvánított egyezmények ratifikálása és végrehajtása mellett szóló, nyomós szociális indokokat;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy jelezze a Parlamentnek és a tagállamoknak, hogy mely egyezmények esnek az Európai Unió hatáskörébe és melyekre vonatkozik a szubszidiaritás elve; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy jelezze a Parlamentnek és a tagállamoknak, hogy mely egyezmények esnek az Európai Unió hatáskörébe és melyekre vonatkozik a szubszidiaritás elve;

| 4. | felszólítja az Európai Tanács megválasztott elnökét, hogy megbízatása keretén belül minél erőteljesebben ösztönözze a tagállamokat a naprakész ILO-egyezmények ratifikálására és végrehajtására; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az Európai Tanács megválasztott elnökét, hogy megbízatása keretén belül minél erőteljesebben ösztönözze a tagállamokat a naprakész ILO-egyezmények ratifikálására és végrehajtására;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy a szubszidiaritás elvének figyelembevételével fontolja meg egy olyan, a tagállamoknak szóló ajánlás elfogadását, amely ösztönzi az ILO által naprakésznek nyilvánított egyezmények ratifikálását és aktívan járuljon hozzá végrehajtásukhoz; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy a szubszidiaritás elvének figyelembevételével fontolja meg egy olyan, a tagállamoknak szóló ajánlás elfogadását, amely ösztönzi az ILO által naprakésznek nyilvánított egyezmények ratifikálását és aktívan járuljon hozzá végrehajtásukhoz;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0370.

(2)  HL C 82., 2009.4.4., 3. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/69

---

2009. november 26., csütörtökFAO élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozója

P7_TA(2009)0102

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a FAO csúcstalálkozójáról és az élelmezésbiztonságról

2010/C 285 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel az EK-Szerződés 33. cikkére,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányárak növekedéséről szóló, 2007. október 25-i állásfoglalására, (1) valamint az élelmiszeráraknak az EU-ban és a fejlődő országokban tapasztalt növekedéséről szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2),

tekintettel a 2007. november 29-i, „Az afrikai mezőgazdaság előmozdításáról – javaslat az afrikai mezőgazdaság fejlesztésére és az élelmezésbiztonságra” című állásfoglalására (3),

tekintettel a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1337/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

tekintettel a 2009. január 13-i, a közös agrárpolitikáról és a globális élelmezésbiztonságról szóló állásfoglalására (5),

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által közzétett, a 2008–2017-es időszakra vonatkozó mezőgazdasági kitekintésre,

tekintettel a mezőgazdasági ismeretekről, tudományról és fejlesztési technológiáról szóló nemzetközi felmérés (IAASTD) ajánlásaira,

tekintettel a közös agrárpolitika felülvizsgálatának eredményére,

tekintettel a támogatások hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra,

tekintettel a 2009. november 16–18-án, Rómában tartott FAO élelmezésbiztonsági világ-csúcstalálkozó következtetéseire és az azt követően kiadott nyilatkozatra,

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel világszinten az Európai Unió a fejlesztési és humanitárius segélyek fő adományozója; mivel ugyanakkor a mezőgazdasági célú hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) aránya nemzetközi szinten az 1980-as évek óta folyamatosan csökkent (1980 és 2006 között 17%-ról 3,8%-ra), és ez különösen igaz az Európai Unióból érkező támogatásokra; mivel a természeti erőforrásokra nehezedő, egyre növekvő terhelés mellett az élelmiszerek iránti globális kereslet 2050-re várhatóan megkétszereződik, így szükség van a globális élelmiszer-termelés növelésére, |
| --- | --- |

A.

mivel világszinten az Európai Unió a fejlesztési és humanitárius segélyek fő adományozója; mivel ugyanakkor a mezőgazdasági célú hivatalos fejlesztési támogatások (ODA) aránya nemzetközi szinten az 1980-as évek óta folyamatosan csökkent (1980 és 2006 között 17%-ról 3,8%-ra), és ez különösen igaz az Európai Unióból érkező támogatásokra; mivel a természeti erőforrásokra nehezedő, egyre növekvő terhelés mellett az élelmiszerek iránti globális kereslet 2050-re várhatóan megkétszereződik, így szükség van a globális élelmiszer-termelés növelésére,

| B. | mivel a 2009. évi élelmezési világ-csúcstalálkozó zárónyilatkozata az éhezés felszámolására irányuló erőfeszítések sikertelenségének megfelelő elemzésével, valamint az éhezés elleni küzdelem fokozására irányuló konkrét javaslatokkal egyaránt adós marad; mivel a FAO szerint elegendő lenne évi 30 milliárd euró beruházása ahhoz, hogy garantálható legyen a 2050-re 9 milliárd főre növekvő népesség élelmezésbiztonsága, |
| --- | --- |

B.

mivel a 2009. évi élelmezési világ-csúcstalálkozó zárónyilatkozata az éhezés felszámolására irányuló erőfeszítések sikertelenségének megfelelő elemzésével, valamint az éhezés elleni küzdelem fokozására irányuló konkrét javaslatokkal egyaránt adós marad; mivel a FAO szerint elegendő lenne évi 30 milliárd euró beruházása ahhoz, hogy garantálható legyen a 2050-re 9 milliárd főre növekvő népesség élelmezésbiztonsága,

| C. | mivel az EU továbbra is jelentős élelmiszertermelő, ugyanakkor nagy agárimportőr is, hiszen számos mezőgazdasági termék esetében a megtermelt mennyiség jelentősen elmarad az önellátáshoz szükséges szinttől, mivel a takarmányárak emelkedése növeli a termelés költségeit, ami az állattenyésztésből származó termékek előállításának csökkenését eredményezheti, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU továbbra is jelentős élelmiszertermelő, ugyanakkor nagy agárimportőr is, hiszen számos mezőgazdasági termék esetében a megtermelt mennyiség jelentősen elmarad az önellátáshoz szükséges szinttől, mivel a takarmányárak emelkedése növeli a termelés költségeit, ami az állattenyésztésből származó termékek előállításának csökkenését eredményezheti,

| D. | mivel az árucikkek árának drámai mértékű ingadozásai a világpiac markáns és rendszeres jellemzőjévé válhatnak; mivel a magasabb élelmiszerárak nem vezetnek automatikusan a mezőgazdasági üzemek nagyobb bevételéhez főleg a mezőgazdasági üzemek gyorsan növekvő bemeneti költségei és a termelői és fogyasztói árak között tapasztalható folyamatosan növekvő árrés miatt, |
| --- | --- |

D.

mivel az árucikkek árának drámai mértékű ingadozásai a világpiac markáns és rendszeres jellemzőjévé válhatnak; mivel a magasabb élelmiszerárak nem vezetnek automatikusan a mezőgazdasági üzemek nagyobb bevételéhez főleg a mezőgazdasági üzemek gyorsan növekvő bemeneti költségei és a termelői és fogyasztói árak között tapasztalható folyamatosan növekvő árrés miatt,

| E. | mivel a világ élelmiszerkészletei rendkívül alacsony szintre csökkentek, míg a II. világháború után egy évre elegendő készlet, 2007-ben csak 57 napra, 2008-ban pedig csupán 40 napra elegendő élelmiszerkészlet állt rendelkezésre, |
| --- | --- |

E.

mivel a világ élelmiszerkészletei rendkívül alacsony szintre csökkentek, míg a II. világháború után egy évre elegendő készlet, 2007-ben csak 57 napra, 2008-ban pedig csupán 40 napra elegendő élelmiszerkészlet állt rendelkezésre,

| F. | mivel még az EU-ban is olyan mértékben merültek ki a készletek, hogy a sürgősségi élelmiszer-ellátó program pillanatnyilag még kevesebb kiosztható élelmiszerrel rendelkezik; mivel e probléma és a globális pénzügyi válság közvetlen és súlyos következményeként a világ éhezőinek száma a FAO szerint 2009-ben elérte az egymilliárd főt, ami azt jelenti, hogy jelenleg minden hatodik ember alultáplált és krónikus éhínségben szenved, |
| --- | --- |

F.

mivel még az EU-ban is olyan mértékben merültek ki a készletek, hogy a sürgősségi élelmiszer-ellátó program pillanatnyilag még kevesebb kiosztható élelmiszerrel rendelkezik; mivel e probléma és a globális pénzügyi válság közvetlen és súlyos következményeként a világ éhezőinek száma a FAO szerint 2009-ben elérte az egymilliárd főt, ami azt jelenti, hogy jelenleg minden hatodik ember alultáplált és krónikus éhínségben szenved,

| G. | mivel évente több mint 40 millióan halnak meg éhezés és szegénység következtében, köztük hatpercenként egy gyermek; mivel ezek a fejlemények világszerte forrongásokat és nyugtalanságot váltottak ki, ami tovább csökkenti a világ országainak és régióinak stabilitását; mivel a élelmezési világ-csúcstalálkozón 1996-ban 185 ország képviselője kötelezte el magát az éhezők számának felére történő csökkentésére 2015-ig; mivel a családi gazdálkodók, pásztorok és mezőgazdasági dolgozók a világ népességének több mint felét teszik ki, és ők az éhezés elsődleges áldozatai, |
| --- | --- |

G.

mivel évente több mint 40 millióan halnak meg éhezés és szegénység következtében, köztük hatpercenként egy gyermek; mivel ezek a fejlemények világszerte forrongásokat és nyugtalanságot váltottak ki, ami tovább csökkenti a világ országainak és régióinak stabilitását; mivel a élelmezési világ-csúcstalálkozón 1996-ban 185 ország képviselője kötelezte el magát az éhezők számának felére történő csökkentésére 2015-ig; mivel a családi gazdálkodók, pásztorok és mezőgazdasági dolgozók a világ népességének több mint felét teszik ki, és ők az éhezés elsődleges áldozatai,

| H. | mivel az éghajlatváltozás komoly hatással van a mezőgazdaságra, például a terméshozamok a vízhiány miatt csökkennek, megnehezítve a helyi mezőgazdasági tevékenységeket a legszegényebb országokban, |
| --- | --- |

H.

mivel az éghajlatváltozás komoly hatással van a mezőgazdaságra, például a terméshozamok a vízhiány miatt csökkennek, megnehezítve a helyi mezőgazdasági tevékenységeket a legszegényebb országokban,

| I. | mivel a fejlődő országokban a mezőgazdaság a munkaerő több mint 70%-ának, számos afrikai országban pedig több mint 80%-ának biztosít foglalkoztatást és megélhetést, és ezért a vidékfejlesztési politika döntő fontosságú a szegénység és az éhezés hatékony kezelése érdekében, mivel a Világbank becslése szerint a mezőgazdasági ágazat növekedése kétszer olyan hatékony a szegénység csökkentése szempontjából, mint az egyéb ágazatok növekedése, |
| --- | --- |

I.

mivel a fejlődő országokban a mezőgazdaság a munkaerő több mint 70%-ának, számos afrikai országban pedig több mint 80%-ának biztosít foglalkoztatást és megélhetést, és ezért a vidékfejlesztési politika döntő fontosságú a szegénység és az éhezés hatékony kezelése érdekében, mivel a Világbank becslése szerint a mezőgazdasági ágazat növekedése kétszer olyan hatékony a szegénység csökkentése szempontjából, mint az egyéb ágazatok növekedése,

| J. | mivel az Európai Unió világviszonylatban a tagállamok hozzájárulásaival együtt a fejlesztési támogatások több mint 50%-át biztosítja; ezt a tényt alátámasztja az EK-eszközökön keresztül tett jelenlegi hozzájárulás (körülbelül 1,8 milliárd euró; 1 milliárd euró a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz révén, a fennmaradó összeg pedig a jelenleg létező fejlesztési és humanitárius segélyezési eszközökön keresztül), |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió világviszonylatban a tagállamok hozzájárulásaival együtt a fejlesztési támogatások több mint 50%-át biztosítja; ezt a tényt alátámasztja az EK-eszközökön keresztül tett jelenlegi hozzájárulás (körülbelül 1,8 milliárd euró; 1 milliárd euró a fejlődő országokban a gyorsan emelkedő élelmiszerárak miatt alkalmazandó gyorsreagálási eszköz révén, a fennmaradó összeg pedig a jelenleg létező fejlesztési és humanitárius segélyezési eszközökön keresztül),

| K. | mivel az állati takarmány, hús és bioüzemanyagok termelésére használt kiirtott erdők és mezőgazdasági erőforrások aránya nőtt, ami jelentős mértékben hozzájárul a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos világméretű spekulációhoz, |
| --- | --- |

K.

mivel az állati takarmány, hús és bioüzemanyagok termelésére használt kiirtott erdők és mezőgazdasági erőforrások aránya nőtt, ami jelentős mértékben hozzájárul a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos világméretű spekulációhoz,

| 1. | hangsúlyozza, hogy az éhségtől és szegénységtől szenvedő emberek száma mára meghaladta az 1 milliárdot, és ez a világ népessége egyhatodának életét árnyékolja be elfogadhatatlan módon; tudomásul veszi, hogy az élelmezésbiztonsági, mezőgazdasági és vidékfejlesztési beruházások régóta tartó mélyrepülését tovább súlyosbítja többek között az élelmiszer-, pénzügyi és gazdasági válság, és hogy az erőfeszítések eddig általában véve elégtelennek bizonyultak a millenniumi fejlesztési célok (MFC) megvalósításához; megjegyzi, hogy közös lépéseket kell tenni e folyamat megfordítása érdekében, és a nemzeti élelmezésbiztonság keretében fokozatosan meg kell valósítani a megfelelő élelemhez való jog érvényesülését; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az éhségtől és szegénységtől szenvedő emberek száma mára meghaladta az 1 milliárdot, és ez a világ népessége egyhatodának életét árnyékolja be elfogadhatatlan módon; tudomásul veszi, hogy az élelmezésbiztonsági, mezőgazdasági és vidékfejlesztési beruházások régóta tartó mélyrepülését tovább súlyosbítja többek között az élelmiszer-, pénzügyi és gazdasági válság, és hogy az erőfeszítések eddig általában véve elégtelennek bizonyultak a millenniumi fejlesztési célok (MFC) megvalósításához; megjegyzi, hogy közös lépéseket kell tenni e folyamat megfordítása érdekében, és a nemzeti élelmezésbiztonság keretében fokozatosan meg kell valósítani a megfelelő élelemhez való jog érvényesülését;

| 2. | hangsúlyozza, hogy mindenkinek joga van a biztonságos, elegendő és tápláló élelemhez; felszólít az éhezés nélküli világ megteremtésére, és hangsúlyozza, hogy az éhezés elleni valódi küzdelemhez átfogó politikák kialakítására van szükség, amelyek javítják a fenntartható mezőgazdasági és élelmiszertermelő rendszerek működését, annak érdekében, hogy a fejlődő országok képesek legyenek saját lakosságuk élelmezésére; felszólít a nemzeti élelmezésbiztonság összefüggésében a FAO „megfelelő élelemhez való jog fokozatos megvalósítására vonatkozó önkéntes iránymutatásai” végrehajtására, továbbá támogatja az iránymutatások gyakorlati alkalmazását a részvétel, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján; üdvözli a római csúcstalálkozón tett főbb elvi vállalásokat, mindazonáltal csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy nem születtek konkrét pénzügyi kötelezettségvállalások, és hogy a találkozón a G8-ak részéről kevés magas szintű képviselő vett részt; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy kettőzzék meg az első MFC (az éhezők számának felére csökkentése 2015-re) teljesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, és globális célként határozzák meg, hogy 2025-re, vagy ennek sikertelensége esetén azt követően a lehető legkorábban számolják fel az éhezést és az alultápláltságot; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy mindenkinek joga van a biztonságos, elegendő és tápláló élelemhez; felszólít az éhezés nélküli világ megteremtésére, és hangsúlyozza, hogy az éhezés elleni valódi küzdelemhez átfogó politikák kialakítására van szükség, amelyek javítják a fenntartható mezőgazdasági és élelmiszertermelő rendszerek működését, annak érdekében, hogy a fejlődő országok képesek legyenek saját lakosságuk élelmezésére; felszólít a nemzeti élelmezésbiztonság összefüggésében a FAO „megfelelő élelemhez való jog fokozatos megvalósítására vonatkozó önkéntes iránymutatásai” végrehajtására, továbbá támogatja az iránymutatások gyakorlati alkalmazását a részvétel, az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvei alapján; üdvözli a római csúcstalálkozón tett főbb elvi vállalásokat, mindazonáltal csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy nem születtek konkrét pénzügyi kötelezettségvállalások, és hogy a találkozón a G8-ak részéről kevés magas szintű képviselő vett részt; ezzel összefüggésben felszólítja a tagállamokat, hogy kettőzzék meg az első MFC (az éhezők számának felére csökkentése 2015-re) teljesítésével kapcsolatos kötelezettségvállalásaikat, és globális célként határozzák meg, hogy 2025-re, vagy ennek sikertelensége esetén azt követően a lehető legkorábban számolják fel az éhezést és az alultápláltságot;

| 3. | hangsúlyozza a közös agrárpolitika (KAP) jelentőségét, amely az Európai Unión belüli élelmiszer-termelés megerősítésének eszköze; úgy gondolja, hogy a KAP 1962-es bevezetése óta biztos élelmiszer-ellátást biztosított az uniós polgárok számára, a vidéki környezet védelmén és fejlesztésén, valamint a világon a legszigorúbb, uniós élelmiszer-termelési normákon felül; kiemeli annak szükségességét, hogy a közösségi mezőgazdaság a jövőben is betöltse ezt a szerepet; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a közös agrárpolitika (KAP) jelentőségét, amely az Európai Unión belüli élelmiszer-termelés megerősítésének eszköze; úgy gondolja, hogy a KAP 1962-es bevezetése óta biztos élelmiszer-ellátást biztosított az uniós polgárok számára, a vidéki környezet védelmén és fejlesztésén, valamint a világon a legszigorúbb, uniós élelmiszer-termelési normákon felül; kiemeli annak szükségességét, hogy a közösségi mezőgazdaság a jövőben is betöltse ezt a szerepet;

| 4. | hangsúlyozza, hogy 2007 óta a mezőgazdasági termékek ára drámai módon ingadozott, és az árak 2007 közepétől 2008 közepéig meredeken emelkedtek, amelyet a fogyasztói árak meredek emelkedése követett; megjegyzi, hogy a fogyasztói árakban bekövetkező meredek emelkedést a fogyasztói árak fenntarthatatlan szintekre történő éles és hirtelen zuhanása követte; továbbra is aggódik amiatt, hogy a világgazdaság talpra állásával az élelmiszerárak újból felszökhetnek, mivel számos strukturális probléma megoldatlan maradt, beleértve a befektetések hiányát, az egyes régiókban jelentkező magas keresletet; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy 2007 óta a mezőgazdasági termékek ára drámai módon ingadozott, és az árak 2007 közepétől 2008 közepéig meredeken emelkedtek, amelyet a fogyasztói árak meredek emelkedése követett; megjegyzi, hogy a fogyasztói árakban bekövetkező meredek emelkedést a fogyasztói árak fenntarthatatlan szintekre történő éles és hirtelen zuhanása követte; továbbra is aggódik amiatt, hogy a világgazdaság talpra állásával az élelmiszerárak újból felszökhetnek, mivel számos strukturális probléma megoldatlan maradt, beleértve a befektetések hiányát, az egyes régiókban jelentkező magas keresletet;

| 5. | aggodalommal állapítja meg, hogy a gazdálkodás bemeneti költségei emelkednek (például a műtrágyák és vetőmagok árának emelkedése), ami (különösen az állattenyésztési ágazatban) a költségek olyan növekedéséhez vezetett, amelyet nem ellensúlyoztak egyformán valamennyi gazdálkodó számára, és amely jelentősen felemésztette a gazdaságok bevételeinek a termények és élelmiszerek árának emelkedéséből eredő növekedési lehetőségeit, ezáltal is csökkentve a fenntartható mezőgazdasági termelés növelésére irányuló ösztönzést; aggasztja, hogy a ráfordítások árának drámai mértékű növekedése csökkentheti a ráfordításokat és potenciálisan kisebb termeléshez vezethet, amely fokozná az élelmiszerválságot mind az EU-ban, mind pedig a világ más területein; |
| --- | --- |

5.

aggodalommal állapítja meg, hogy a gazdálkodás bemeneti költségei emelkednek (például a műtrágyák és vetőmagok árának emelkedése), ami (különösen az állattenyésztési ágazatban) a költségek olyan növekedéséhez vezetett, amelyet nem ellensúlyoztak egyformán valamennyi gazdálkodó számára, és amely jelentősen felemésztette a gazdaságok bevételeinek a termények és élelmiszerek árának emelkedéséből eredő növekedési lehetőségeit, ezáltal is csökkentve a fenntartható mezőgazdasági termelés növelésére irányuló ösztönzést; aggasztja, hogy a ráfordítások árának drámai mértékű növekedése csökkentheti a ráfordításokat és potenciálisan kisebb termeléshez vezethet, amely fokozná az élelmiszerválságot mind az EU-ban, mind pedig a világ más területein;

| 6. | rámutat, hogy az utóbbi évek – mind növekvő, mind csökkenő irányú – áringadozásai különösen megnehezítették az élelmezésbiztonság garantálását; hangsúlyozza, hogy a gazdálkodók felhagynak a termeléssel, amennyiben termékeikért nem kapnak méltányos árat; ismételten kiemeli, hogy az EU termelői állítják elő a világ búza-, tej- és marhahús-termelésének 17–30%-át; hangsúlyozza, hogy az EU-ban az életképes gazdaságok megőrzése az elkövetkező években kiemelkedő fontosságú lesz az EU és a világ élelmiszer-ellátása szempontjából; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy az utóbbi évek – mind növekvő, mind csökkenő irányú – áringadozásai különösen megnehezítették az élelmezésbiztonság garantálását; hangsúlyozza, hogy a gazdálkodók felhagynak a termeléssel, amennyiben termékeikért nem kapnak méltányos árat; ismételten kiemeli, hogy az EU termelői állítják elő a világ búza-, tej- és marhahús-termelésének 17–30%-át; hangsúlyozza, hogy az EU-ban az életképes gazdaságok megőrzése az elkövetkező években kiemelkedő fontosságú lesz az EU és a világ élelmiszer-ellátása szempontjából;

| 7. | felhívja a figyelmet a hosszabb távú strukturális okokra, amelyek szerepet játszanak a mezőgazdasági árucikkek legutóbbi áremelkedésében, beleértve a globális kereslet tartós növekedését és a mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos beruházások szüntelen csökkenését; megjegyzi, hogy az említett tényezők között az energia, különösen a kőolaj árának emelkedése (a mezőgazdasági üzemek termelési és az élelmiszerek értékesítési költségeinek növekedése folytán) – kiemelkedő hatást gyakorolt a globális mezőgazdasági termelésre, a szegény országokban pedig (az élelmiszerek államokon belüli szállítási költsége miatt) élelmiszerválságok kirobbanásához vezetett; |
| --- | --- |

7.

felhívja a figyelmet a hosszabb távú strukturális okokra, amelyek szerepet játszanak a mezőgazdasági árucikkek legutóbbi áremelkedésében, beleértve a globális kereslet tartós növekedését és a mezőgazdasági termeléssel kapcsolatos beruházások szüntelen csökkenését; megjegyzi, hogy az említett tényezők között az energia, különösen a kőolaj árának emelkedése (a mezőgazdasági üzemek termelési és az élelmiszerek értékesítési költségeinek növekedése folytán) – kiemelkedő hatást gyakorolt a globális mezőgazdasági termelésre, a szegény országokban pedig (az élelmiszerek államokon belüli szállítási költsége miatt) élelmiszerválságok kirobbanásához vezetett;

| 8. | megjegyzi, hogy a világ 2050-re várhatóan 9 milliárd főt is meghaladó népességének élelmezésére mostantól a céldátumig 70%-kal kell növelni a mezőgazdaság teljesítményét; rámutat, hogy a világon 860 millió ember szenved tartósan az éhezéstől; megjegyzi, hogy a Világbank előrejelzése szerint az élelmiszerárak ugrásszerű emelkedése, valamint a jelenlegi üzemanyag- és élelmiszer-válság további 130-155 millió embert taszít majd még nagyobb szegénységbe 2008-hoz képest; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a világ 2050-re várhatóan 9 milliárd főt is meghaladó népességének élelmezésére mostantól a céldátumig 70%-kal kell növelni a mezőgazdaság teljesítményét; rámutat, hogy a világon 860 millió ember szenved tartósan az éhezéstől; megjegyzi, hogy a Világbank előrejelzése szerint az élelmiszerárak ugrásszerű emelkedése, valamint a jelenlegi üzemanyag- és élelmiszer-válság további 130-155 millió embert taszít majd még nagyobb szegénységbe 2008-hoz képest;

| 9. | úgy véli, hogy az EU élelmiszer-biztonsági politikája sarokkövét továbbra is a KAP-nak kell alkotnia, és hogy annak kiigazítását folytatni kell az Európában és az egész világon érvényes élelmezésbiztonsági szempontoknak való megfelelés érdekében; az árucikkek árának és ezáltal a gazdaságok bevételeinek szélsőséges ingadozása fényében óva int a piactámogatási intézkedések lebontásától és a mezőgazdasági termelők támogatásának csökkentésétől; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az EU élelmiszer-biztonsági politikája sarokkövét továbbra is a KAP-nak kell alkotnia, és hogy annak kiigazítását folytatni kell az Európában és az egész világon érvényes élelmezésbiztonsági szempontoknak való megfelelés érdekében; az árucikkek árának és ezáltal a gazdaságok bevételeinek szélsőséges ingadozása fényében óva int a piactámogatási intézkedések lebontásától és a mezőgazdasági termelők támogatásának csökkentésétől;

| 10. | hangsúlyozza a nemzetközi együttműködés és szolidaritás fontosságát, valamint a nemzetközi joggal és az ENSZ Alapokmányával ellentétes, az élemiszer-biztonságot veszélyeztető egyoldalú intézkedésektől való tartózkodás szükségességét; kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodások megkötésére szólít fel, mivel ezek a globális élelmezésbiztonsági fellépés alapvető elemeit képezik; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a nemzetközi együttműködés és szolidaritás fontosságát, valamint a nemzetközi joggal és az ENSZ Alapokmányával ellentétes, az élemiszer-biztonságot veszélyeztető egyoldalú intézkedésektől való tartózkodás szükségességét; kiegyensúlyozott kereskedelmi megállapodások megkötésére szólít fel, mivel ezek a globális élelmezésbiztonsági fellépés alapvető elemeit képezik;

| 11. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közelgő koppenhágai tárgyalások során az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás összefüggésében zajló tárgyalásokba építsenek be méltányos pénzügyi mechanizmusokat és tehermegosztási koncepciókat, különös figyelmet fordítva az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatoknak, mint az éhezés elleni küzdelem következetes eszközeinek támogatására, a talajtermékenység és biológiai sokféleség (az élelmiszertermelő rendszerek két létfontosságú összetevője) további csökkenésének megelőzésére irányuló összehangolt fellépésekre, a globális élelmiszer-ellátó láncok általános hatékonyságának és hulladéktermelésének csökkentésére, valamint a helyi piacrajutás javítására; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közelgő koppenhágai tárgyalások során az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás összefüggésében zajló tárgyalásokba építsenek be méltányos pénzügyi mechanizmusokat és tehermegosztási koncepciókat, különös figyelmet fordítva az éghajlatbarát mezőgazdasági gyakorlatoknak, mint az éhezés elleni küzdelem következetes eszközeinek támogatására, a talajtermékenység és biológiai sokféleség (az élelmiszertermelő rendszerek két létfontosságú összetevője) további csökkenésének megelőzésére irányuló összehangolt fellépésekre, a globális élelmiszer-ellátó láncok általános hatékonyságának és hulladéktermelésének csökkentésére, valamint a helyi piacrajutás javítására;

| 12. | elismeri a FAO azon nézetét, amely szerint az élelmiszerárak emelkedése legsúlyosabban a nettó élelmiszer-importáló országokat érintette, valamint hogy ezen országok közül sok a világ kevésbé fejlett országai közé tartozik; ismételten rámutat, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának fő oka a szegénység és az élelmiszerimporttól való függőség; tudatában van annak, hogy a nemzetközi piacokon a globális élelmiszer-termelésnek ténylegesen csupán egy kis részével kereskednek, amely egyre kevesebb exportáló országból származik; |
| --- | --- |

12.

elismeri a FAO azon nézetét, amely szerint az élelmiszerárak emelkedése legsúlyosabban a nettó élelmiszer-importáló országokat érintette, valamint hogy ezen országok közül sok a világ kevésbé fejlett országai közé tartozik; ismételten rámutat, hogy az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának fő oka a szegénység és az élelmiszerimporttól való függőség; tudatában van annak, hogy a nemzetközi piacokon a globális élelmiszer-termelésnek ténylegesen csupán egy kis részével kereskednek, amely egyre kevesebb exportáló országból származik;

| 13. | aggasztja a jelenlegi globális pénzügyi válság, amelynek következtében csökkenhet a mezőgazdasági termeléshez rendelkezésre álló finanszírozás mértéke; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a pénzügyi válság agrárszektorra gyakorolt hatásait, és gondolkodjon javaslatokon a szektor stabilitásának biztosítása céljából, tekintetbe véve a kölcsönökhöz és hitelgaranciákhoz való hozzájutást is; rámutat arra, hogy a jelenlegi élelmiszerválság szorosan összefügg azzal a pénzügyi válsággal, amelynek összefüggésében a központi bankok által a csőd megelőzése érdekében végzett likviditási injekció növelhette az alapvető élelmiszerekbe történő spekulatív befektetéseket; felhívja a Nemzetközi Valutaalapot és a Pénzügyi Stabilitási Fórumot ennek a „mellékhatásnak” a felmérésére és figyelembe vételére a globális megoldások indítványozása során; |
| --- | --- |

13.

aggasztja a jelenlegi globális pénzügyi válság, amelynek következtében csökkenhet a mezőgazdasági termeléshez rendelkezésre álló finanszírozás mértéke; felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a pénzügyi válság agrárszektorra gyakorolt hatásait, és gondolkodjon javaslatokon a szektor stabilitásának biztosítása céljából, tekintetbe véve a kölcsönökhöz és hitelgaranciákhoz való hozzájutást is; rámutat arra, hogy a jelenlegi élelmiszerválság szorosan összefügg azzal a pénzügyi válsággal, amelynek összefüggésében a központi bankok által a csőd megelőzése érdekében végzett likviditási injekció növelhette az alapvető élelmiszerekbe történő spekulatív befektetéseket; felhívja a Nemzetközi Valutaalapot és a Pénzügyi Stabilitási Fórumot ennek a „mellékhatásnak” a felmérésére és figyelembe vételére a globális megoldások indítványozása során;

| 14. | úgy véli, hogy a KAP az EU élelmezésbiztonsági politikájának fontos elemét képezi most és 2013 után is, és hogy a KAP-nak jelentős szerepet kellene játszania a fejlesztési politikákban, különös tekintettel a külső élelmezésbiztonsági politikára; úgy véli, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságának hosszú távú fenntartásához elengedhetetlenül szükséges a működőképes ökoszisztéma, a termékeny talaj, az állandó vízkészletek és a sokoldalú vidéki gazdaság; úgy véli, hogy – amellett, hogy biztosítja az Európai Unió élelmiszer-termelését – a közös agrárpolitika a piac torzítása nélkül járulhat hozzá a világszerte megnövekedett élelmiszerigény kielégítéséhez; intézkedéseket kér a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokra épülő, stratégiai élelmiszerkészleteket biztosító helyi és regionális gazdálkodási rendszerek stabilizálására; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy a KAP az EU élelmezésbiztonsági politikájának fontos elemét képezi most és 2013 után is, és hogy a KAP-nak jelentős szerepet kellene játszania a fejlesztési politikákban, különös tekintettel a külső élelmezésbiztonsági politikára; úgy véli, hogy az élelmiszer-ellátás biztonságának hosszú távú fenntartásához elengedhetetlenül szükséges a működőképes ökoszisztéma, a termékeny talaj, az állandó vízkészletek és a sokoldalú vidéki gazdaság; úgy véli, hogy – amellett, hogy biztosítja az Európai Unió élelmiszer-termelését – a közös agrárpolitika a piac torzítása nélkül járulhat hozzá a világszerte megnövekedett élelmiszerigény kielégítéséhez; intézkedéseket kér a fenntartható gazdálkodási gyakorlatokra épülő, stratégiai élelmiszerkészleteket biztosító helyi és regionális gazdálkodási rendszerek stabilizálására;

| 15. | úgy véli, hogy a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz feltétlenül szükséges első lépés az élelmiszerválság által leginkább érintettek azonnali szükségleteinek kielégítéséhez; úgy véli, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell a pénzösszegek elköltésének módját, biztosítva, hogy azokat mindig olyan területeken használják fel, ahol erre a legnagyobb szükség van, valamint hogy a Parlament számára rendszeresen jelentést kell benyújtania; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy a fejlődő országok gyorsan emelkedő élelmiszeráraihoz kapcsolódó gyorsreagálási eszköz feltétlenül szükséges első lépés az élelmiszerválság által leginkább érintettek azonnali szükségleteinek kielégítéséhez; úgy véli, hogy a Bizottságnak ellenőriznie kell a pénzösszegek elköltésének módját, biztosítva, hogy azokat mindig olyan területeken használják fel, ahol erre a legnagyobb szükség van, valamint hogy a Parlament számára rendszeresen jelentést kell benyújtania;

| 16. | felhívja a Bizottságot arra, hogy erősítse meg az európai és a világméretű élelmiszerbiztonság biztosítására szolgáló jelenlegi programjait; felszólít az Élelmiszer-biztonsági Tematikus Program (2007–2010) finanszírozásának növelésére, amely számára jelenleg 925 millió euró került elkülönítésre a teljes programozási időszakra; felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen teljes körű hatásvizsgálatot a mezőgazdaság, a fejlesztés és a kereskedelem területét érintő uniós politikákra vonatkozólag annak érdekében, hogy következetes és fenntartható politikai megközelítést lehessen garantálni a globális élelmezésbiztonság tekintetében; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot arra, hogy erősítse meg az európai és a világméretű élelmiszerbiztonság biztosítására szolgáló jelenlegi programjait; felszólít az Élelmiszer-biztonsági Tematikus Program (2007–2010) finanszírozásának növelésére, amely számára jelenleg 925 millió euró került elkülönítésre a teljes programozási időszakra; felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen teljes körű hatásvizsgálatot a mezőgazdaság, a fejlesztés és a kereskedelem területét érintő uniós politikákra vonatkozólag annak érdekében, hogy következetes és fenntartható politikai megközelítést lehessen garantálni a globális élelmezésbiztonság tekintetében;

| 17. | megerősíti, hogy az élelmiszer-biztonság kérdése nemzeti hatáskörbe tartozik, és hogy az élelmiszer-biztonsági kihívásokra kidolgozott terveket nemzeti szinten kell kidolgozni, koordinálni, értük felelősséget vállalni és vezetni, továbbá az összes fontos szereplővel folytatott konzultációra kell építeni azokat; hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonságnak elsődleges fontosságot kell élveznie, és ennek tükröződnie kell a nemzeti programokban és költségvetésekben; hangsúlyozza, hogy a helyes kormányzásnak kulcsfontosságú szerepet kell játszania, és hogy a nemzeti szinten jelentkező korrupció kérdésével foglalkozni kell; úgy véli, hogy az éhezés elleni küzdelemnek az élelmiszer- szuverenitáshoz való jog elismerésén kell alapulnia, amely jog úgy határozható meg, mint egy adott országnak vagy régiónak arra való képessége, hogy demokratikus módon hajthassa végre saját mezőgazdasági és élelmiszer-politikáit, prioritásait és stratégiáit; |
| --- | --- |

17.

megerősíti, hogy az élelmiszer-biztonság kérdése nemzeti hatáskörbe tartozik, és hogy az élelmiszer-biztonsági kihívásokra kidolgozott terveket nemzeti szinten kell kidolgozni, koordinálni, értük felelősséget vállalni és vezetni, továbbá az összes fontos szereplővel folytatott konzultációra kell építeni azokat; hangsúlyozza, hogy az élelmezésbiztonságnak elsődleges fontosságot kell élveznie, és ennek tükröződnie kell a nemzeti programokban és költségvetésekben; hangsúlyozza, hogy a helyes kormányzásnak kulcsfontosságú szerepet kell játszania, és hogy a nemzeti szinten jelentkező korrupció kérdésével foglalkozni kell; úgy véli, hogy az éhezés elleni küzdelemnek az élelmiszer- szuverenitáshoz való jog elismerésén kell alapulnia, amely jog úgy határozható meg, mint egy adott országnak vagy régiónak arra való képessége, hogy demokratikus módon hajthassa végre saját mezőgazdasági és élelmiszer-politikáit, prioritásait és stratégiáit;

| 18. | úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdasági termelési rendszerekkel kapcsolatban folyó kutatás létfontosságú; hangsúlyozza az államilag finanszírozott programok, az ökológiai mezőgazdasági kutatással foglalkozó uniós technológiai platform és a 7. kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram szerepét; kéri, hogy adott esetben indítsanak technológia-átadási programokat a fejlődő országok számára; felszólítja a FAO tagállamainak kormányait, hogy kövessék az IAASTD ajánlásait, és fordítsák meg a technológiai koncepciók fentről lefelé történő átadásának gyakorlatát, és lentről felfelé irányuló, részvételen alapuló, termelőorientált innovációs koncepciókkal helyettesítsék azt; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdasági termelési rendszerekkel kapcsolatban folyó kutatás létfontosságú; hangsúlyozza az államilag finanszírozott programok, az ökológiai mezőgazdasági kutatással foglalkozó uniós technológiai platform és a 7. kutatási és technológiai fejlesztési keretprogram szerepét; kéri, hogy adott esetben indítsanak technológia-átadási programokat a fejlődő országok számára; felszólítja a FAO tagállamainak kormányait, hogy kövessék az IAASTD ajánlásait, és fordítsák meg a technológiai koncepciók fentről lefelé történő átadásának gyakorlatát, és lentről felfelé irányuló, részvételen alapuló, termelőorientált innovációs koncepciókkal helyettesítsék azt;

| 19. | úgy véli, hogy a fejlődő országok mezőgazdasági termelésének növekedése szempontjából az egyik legsúlyosabb akadály az, hogy a mezőgazdasági kistermelők nem jutnak a vetőmagokba, műtrágyákba és öntözési rendszerekbe való befektetésekre szolgáló kölcsönökhöz és mikrohitelekhez; továbbá hangsúlyozza a hitelgaranciák nyújtásának kérdését, amelyek az esetek nagy részében nem állnak rendelkezésre; felhívja az Európai Beruházási Bankot, hogy vizsgálja meg azon eszközöket, amelyek révén hitelgarancia-programokat lehet biztosítani a fejlődő országok helyi élelmiszer-termelőinek a hitelhez és mikrohitelhez való hozzájutás támogatása céljából; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a fejlődő országok mezőgazdasági termelésének növekedése szempontjából az egyik legsúlyosabb akadály az, hogy a mezőgazdasági kistermelők nem jutnak a vetőmagokba, műtrágyákba és öntözési rendszerekbe való befektetésekre szolgáló kölcsönökhöz és mikrohitelekhez; továbbá hangsúlyozza a hitelgaranciák nyújtásának kérdését, amelyek az esetek nagy részében nem állnak rendelkezésre; felhívja az Európai Beruházási Bankot, hogy vizsgálja meg azon eszközöket, amelyek révén hitelgarancia-programokat lehet biztosítani a fejlődő országok helyi élelmiszer-termelőinek a hitelhez és mikrohitelhez való hozzájutás támogatása céljából;

| 20. | úgy határoz, hogy az EU globális élelmiszerbiztonsághoz való hozzájárulásával foglalkozó magas szintű állandó munkacsoportot hoz létre annak érdekében, hogy közös megközelítést dolgozzanak ki a Bizottság által a fenntartható mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés terén azonosított fő kihívásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

20.

úgy határoz, hogy az EU globális élelmiszerbiztonsághoz való hozzájárulásával foglalkozó magas szintű állandó munkacsoportot hoz létre annak érdekében, hogy közös megközelítést dolgozzanak ki a Bizottság által a fenntartható mezőgazdaság, halászat és vidékfejlesztés terén azonosított fő kihívásokkal kapcsolatban;

| 21. | megállapítja, hogy a globális élelmiszerválság a világ békéjére és biztonságára leselkedő legnagyobb veszélyek egyike; e tekintetben üdvözli a Bizottság legújabb erőfeszítéseit a globális élelmezésbiztonság kérdésének kezelésére vonatkozó vizsgálatok terén; felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti és helyi szinten támogassák az ilyen kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

21.

megállapítja, hogy a globális élelmiszerválság a világ békéjére és biztonságára leselkedő legnagyobb veszélyek egyike; e tekintetben üdvözli a Bizottság legújabb erőfeszítéseit a globális élelmezésbiztonság kérdésének kezelésére vonatkozó vizsgálatok terén; felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti és helyi szinten támogassák az ilyen kezdeményezéseket;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági földterületek külföldi befektetők általi felvásárlása – főleg Afrikában – nem gyakorolhat negatív hatást a helyi élelmezésbiztonságra és nem vezethet fenntarthatatlan földhasználathoz; rámutat, hogy a földek felvásárlása pozitív hatást is gyakorolhat a termőföldek művelés alá vonásával; sürgeti a FAO-t és a tagállamokat, hogy törekedjenek olyan közös szabályok és jogalkotási kezdeményezések kidolgozására, amelyek elismerik az egyes országok helyi lakosainak jogát a mezőgazdasági földterületek és az élelmiszer-biztonságuk szempontjából létfontosságú egyéb erőforrások ellenőrzésére; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági földterületek külföldi befektetők általi felvásárlása – főleg Afrikában – nem gyakorolhat negatív hatást a helyi élelmezésbiztonságra és nem vezethet fenntarthatatlan földhasználathoz; rámutat, hogy a földek felvásárlása pozitív hatást is gyakorolhat a termőföldek művelés alá vonásával; sürgeti a FAO-t és a tagállamokat, hogy törekedjenek olyan közös szabályok és jogalkotási kezdeményezések kidolgozására, amelyek elismerik az egyes országok helyi lakosainak jogát a mezőgazdasági földterületek és az élelmiszer-biztonságuk szempontjából létfontosságú egyéb erőforrások ellenőrzésére;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 263. E, 2008.10.16., 621. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0229.

(3)  HL C 297. E, 2008.11.20., 201. o.

(4)  HL L 354., 2008.12.31., 62. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0006.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/74

---

2009. november 26., csütörtökNicaragua

P7_TA(2009)0103

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása Nicaraguáról

2010/C 285 E/12

Az Európai Parlament,

tekintettel korábbi, Nicaraguáról szóló állásfoglalásaira, különösen a nicaraguai emberi jogi aktivisták, a polgári szabadságjogok és a demokrácia elleni támadásokról szóló 2008. december 18-i állásfoglalására (1),

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, és Panama között a politikai párbeszédről és együttműködésről szóló 2003. december 15-i megállapodásra, valamint az Európai Gazdasági Közösség és a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság, valamint a Panamai Köztársaság közötti együttműködési keretmegállapodásra (2),

tekintettel az Európai Unió emberi jogok védelmezőiről szóló 2004. júniusi iránymutatásaira,

tekintettel a 2008. november 9-én lezajlott nicaraguai helyhatósági választásokról szóló, uniós szakértői csoport által készített jelentésekre,

tekintettel Benita Ferrero Waldner biztosnak a 2008. november 9-i helyhatósági választásokat követő nicaraguai eseményekkel kapcsolatban tett nyilatkozataira,

tekintettel az Európai Unió és a Közép-Amerika országai közötti társulási megállapodásról szóló, jelenleg folyó tárgyalásokra,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az Inter American Press Association (IAPA) aggodalmának adott hangot egy sor, a nicaraguai kormány által végrehajtott cselekedet és kiadott nyilatkozat miatt, amelyek sértik a sajtószabadságot az országban, |
| --- | --- |

A.

mivel az Inter American Press Association (IAPA) aggodalmának adott hangot egy sor, a nicaraguai kormány által végrehajtott cselekedet és kiadott nyilatkozat miatt, amelyek sértik a sajtószabadságot az országban,

| B. | mivel Nicaraguában az 1995-ben bevezetett alkotmány 147. cikke szerint nem lehetséges közvetlenül az első megbízatás után másodszor is indulni az elnöki posztért, és mivel Ortega elnök megpróbálja e cikket jogellenesen megkerülni annak érdekében, hogy a 2011. évi választásokon másodszor is jelöltethesse magát, |
| --- | --- |

B.

mivel Nicaraguában az 1995-ben bevezetett alkotmány 147. cikke szerint nem lehetséges közvetlenül az első megbízatás után másodszor is indulni az elnöki posztért, és mivel Ortega elnök megpróbálja e cikket jogellenesen megkerülni annak érdekében, hogy a 2011. évi választásokon másodszor is jelöltethesse magát,

| C. | mivel kizárólag a törvényhozásnak áll jogában dönteni az alkotmány reformjáról, és mivel a kormányon lévő Szandinista Nemzeti Felszabadítási Front (FSLN) nem rendelkezik a szükséges kétharmados többséggel, |
| --- | --- |

C.

mivel kizárólag a törvényhozásnak áll jogában dönteni az alkotmány reformjáról, és mivel a kormányon lévő Szandinista Nemzeti Felszabadítási Front (FSLN) nem rendelkezik a szükséges kétharmados többséggel,

| D. | mivel 2009. október 19-én a nicaraguai Legfelsőbb Bíróság éjjel ülésezett, a hat bíró közül három távollétében, akik meghívást sem kaptak, és akiket három kormány-párti bíróval helyettesítettek, és az alkotmány érintett (147.) cikkét egyhangúlag végrehajthatatlannak nyilvánította, |
| --- | --- |

D.

mivel 2009. október 19-én a nicaraguai Legfelsőbb Bíróság éjjel ülésezett, a hat bíró közül három távollétében, akik meghívást sem kaptak, és akiket három kormány-párti bíróval helyettesítettek, és az alkotmány érintett (147.) cikkét egyhangúlag végrehajthatatlannak nyilvánította,

| E. | mivel a nemzetgyűlésben képviselt valamennyi ellenzéki politikai párt, továbbá számos társadalmi szervezet, jogászok és nem kormányzati szervezetek elutasították ezt a jogtalannak ítélt bírósági nyilatkozatot, és megállapodtak, hogy a nicaraguai demokrácia és a jogállamiság biztosítása érdekében együttműködnek, |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetgyűlésben képviselt valamennyi ellenzéki politikai párt, továbbá számos társadalmi szervezet, jogászok és nem kormányzati szervezetek elutasították ezt a jogtalannak ítélt bírósági nyilatkozatot, és megállapodtak, hogy a nicaraguai demokrácia és a jogállamiság biztosítása érdekében együttműködnek,

| F. | mivel ezt a bírósági nyilatkozatot az Bolivarian Alliance for the Peoples of Our America (Bolivarista Szövetség Amerikánk Népeiért, ALBA) tagállamai azonnal üdvözölték, |
| --- | --- |

F.

mivel ezt a bírósági nyilatkozatot az Bolivarian Alliance for the Peoples of Our America (Bolivarista Szövetség Amerikánk Népeiért, ALBA) tagállamai azonnal üdvözölték,

| G. | mivel a Liberális Internacionálé küldöttségét Nicaraguában tett látogatása alatt megfenyegették és sértegették, és elnökét, Johannes Cornelis van Baalen EP-képviselőt a szandinista hatóságok még a Nicaraguából való kitoloncolással is megfenyegették, és nemkívánatos személynek nyilvánították, |
| --- | --- |

G.

mivel a Liberális Internacionálé küldöttségét Nicaraguában tett látogatása alatt megfenyegették és sértegették, és elnökét, Johannes Cornelis van Baalen EP-képviselőt a szandinista hatóságok még a Nicaraguából való kitoloncolással is megfenyegették, és nemkívánatos személynek nyilvánították,

| H. | mivel Nicaraguában romlott a demokrácia helyzete a 2008-as helyhatósági választások alkalmával elkövetett feltételezett csalás, az emberi jogi szervezeteket és tagjaikat, valamint az újságírókat és a sajtó képviselőit ért támadások és zaklatás miatt, amelyek hátterében az államhatalomhoz kapcsolódó személyek, politikai erők és szervezetek állnak, |
| --- | --- |

H.

mivel Nicaraguában romlott a demokrácia helyzete a 2008-as helyhatósági választások alkalmával elkövetett feltételezett csalás, az emberi jogi szervezeteket és tagjaikat, valamint az újságírókat és a sajtó képviselőit ért támadások és zaklatás miatt, amelyek hátterében az államhatalomhoz kapcsolódó személyek, politikai erők és szervezetek állnak,

| I. | mivel a demokrácia és a jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának az Európai Unió külpolitikája szerves részét kell képeznie, |
| --- | --- |

I.

mivel a demokrácia és a jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának az Európai Unió külpolitikája szerves részét kell képeznie,

| J. | mivel az Európai Unió és partnerei, amikor harmadik országokkal emberi jogi záradékot is tartalmazó megállapodást kötnek, azért vállalnak felelősséget, hogy tiszteletben tartják az emberi jogok nemzetközi normáit, és mivel e záradékok értelemszerűen kölcsönösek, |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió és partnerei, amikor harmadik országokkal emberi jogi záradékot is tartalmazó megállapodást kötnek, azért vállalnak felelősséget, hogy tiszteletben tartják az emberi jogok nemzetközi normáit, és mivel e záradékok értelemszerűen kölcsönösek,

| K. | mivel az Európai Uniónak fokozottabb ellenőrzést kellene gyakorolnia a Nicaraguának juttatott támogatás felhasználása felett annak érdekében, hogy e pénzeszközök közül semmi se jusson a szandinisták kezébe, |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Uniónak fokozottabb ellenőrzést kellene gyakorolnia a Nicaraguának juttatott támogatás felhasználása felett annak érdekében, hogy e pénzeszközök közül semmi se jusson a szandinisták kezébe,

| L. | mivel az ENSZ, az Európai Unió, az Amerikai Egyesült Államok és számos nicaraguai nem kormányzati szervezet aggodalmának adott hangot a közelmúltbeli választások átláthatóságának hiánya miatt, |
| --- | --- |

L.

mivel az ENSZ, az Európai Unió, az Amerikai Egyesült Államok és számos nicaraguai nem kormányzati szervezet aggodalmának adott hangot a közelmúltbeli választások átláthatóságának hiánya miatt,

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogvédő szervezetek, azok tagjai, valamint független újságírók számos támadásnak és zaklatásnak voltak kitéve az állami hatalomhoz kapcsolódó emberek, politikai erők és szervezetek részéről; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az emberi jogvédő szervezetek, azok tagjai, valamint független újságírók számos támadásnak és zaklatásnak voltak kitéve az állami hatalomhoz kapcsolódó emberek, politikai erők és szervezetek részéről;

| 2. | elítéli az alkotmány olyan módosításait, amelyek a nicaraguai alkotmányos rendet sértik, különösen a nicaraguai kormány azon jogilag aggályos taktikáját, hogy kormánypárt bírákat von be a legfelsőbb bíróságba; |
| --- | --- |

2.

elítéli az alkotmány olyan módosításait, amelyek a nicaraguai alkotmányos rendet sértik, különösen a nicaraguai kormány azon jogilag aggályos taktikáját, hogy kormánypárt bírákat von be a legfelsőbb bíróságba;

| 3. | felszólítja Ortega elnököt, hogy tartsa tiszteletben Nicaragua alkotmányát, amely tiltja az elnöknek a két egymást követő hivatali megbízatást, és rámutat arra, hogy kizárólag a törvényhozás dönthet az alkotmány reformjáról, és a bírósági semmilyen körülmények között sem teheti ezt meg; |
| --- | --- |

3.

felszólítja Ortega elnököt, hogy tartsa tiszteletben Nicaragua alkotmányát, amely tiltja az elnöknek a két egymást követő hivatali megbízatást, és rámutat arra, hogy kizárólag a törvényhozás dönthet az alkotmány reformjáról, és a bírósági semmilyen körülmények között sem teheti ezt meg;

| 4. | úgy véli, hogy Daniel Ortega hozzáállása azt tükrözi, hogy csekély mértékben ismeri és tiszteli a demokráciát, a jogállamiságot és az olyan alapvető jogokat, mint a véleménynyilvánítás és a politikai egyesülés szabadsága; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy Daniel Ortega hozzáállása azt tükrözi, hogy csekély mértékben ismeri és tiszteli a demokráciát, a jogállamiságot és az olyan alapvető jogokat, mint a véleménynyilvánítás és a politikai egyesülés szabadsága;

| 5. | támogatja mindazokat Nicaraguában, akik ellenzik az alkotmányos rend kormány-hatóságok általi megsértését, és kéri e rend sürgős visszaállítását, valamint a 2009. október 19-i bírósági nyilatkozat semmisnek nyilvánítását; |
| --- | --- |

5.

támogatja mindazokat Nicaraguában, akik ellenzik az alkotmányos rend kormány-hatóságok általi megsértését, és kéri e rend sürgős visszaállítását, valamint a 2009. október 19-i bírósági nyilatkozat semmisnek nyilvánítását;

| 6. | elítéli a Liberális Internacionálé Johannes Cornelis van Baalen EP-képviselő vezette küldöttségének tagjait ért fenyegetéseket, sértéseket és megfélemlítéseket, és sajnálatát fejezi ki miattuk, és szolidaritásáról biztosítja a képviselőket; |
| --- | --- |

6.

elítéli a Liberális Internacionálé Johannes Cornelis van Baalen EP-képviselő vezette küldöttségének tagjait ért fenyegetéseket, sértéseket és megfélemlítéseket, és sajnálatát fejezi ki miattuk, és szolidaritásáról biztosítja a képviselőket;

| 7. | sajnálatát fejezi ki a 2008. november 9-i helyhatósági választások lebonyolításának módja miatt, amikor a nicaraguai kormány azon manőverezett, hogy kizárja az ellenzéki politikai pártokat, számos szavazással kapcsolatos szabálytalanságra került sor, felmerült a választási csalások gyanúja, a független és helyi választási megfigyelők akkreditációját pedig elutasították; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson uniós választási megfigyelő missziót a következő elnökválasztás ellenőrzésére; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki a 2008. november 9-i helyhatósági választások lebonyolításának módja miatt, amikor a nicaraguai kormány azon manőverezett, hogy kizárja az ellenzéki politikai pártokat, számos szavazással kapcsolatos szabálytalanságra került sor, felmerült a választási csalások gyanúja, a független és helyi választási megfigyelők akkreditációját pedig elutasították; felszólítja a Bizottságot, hogy indítson uniós választási megfigyelő missziót a következő elnökválasztás ellenőrzésére;

| 8. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Amerikai Államok Szervezete, amely általában szorgalmasan foglalkozik más problémás ügyekkel, nem érzi szükségét, hogy véleményt nyilvánítson az alkotmányos rend egyik tagállamában zajló ilyen nyilvánvaló megsértése miatt; |
| --- | --- |

8.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Amerikai Államok Szervezete, amely általában szorgalmasan foglalkozik más problémás ügyekkel, nem érzi szükségét, hogy véleményt nyilvánítson az alkotmányos rend egyik tagállamában zajló ilyen nyilvánvaló megsértése miatt;

| 9. | rámutat, hogy az Európai Unió és a közép-amerikai országok közötti partnerségi tárgyalások során Nicaraguát emlékeztetni kell a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának szükségességére, amelyek az Európai Unió által védett és szorgalmazott elvek; |
| --- | --- |

9.

rámutat, hogy az Európai Unió és a közép-amerikai országok közötti partnerségi tárgyalások során Nicaraguát emlékeztetni kell a jogállamiság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartásának szükségességére, amelyek az Európai Unió által védett és szorgalmazott elvek;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Közép-amerikai Parlamentnek és a Nicaraguai Köztársaság kormányának és parlamentjének és a nicaraguai legfelsőbb bíróságnak. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, az Euro–Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlésnek, a Közép-amerikai Parlamentnek és a Nicaraguai Köztársaság kormányának és parlamentjének és a nicaraguai legfelsőbb bíróságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0641.

(2)  HL L 63., 1999.3.12., 39. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/76

---

2009. november 26., csütörtökLaosz és a Vietnam

P7_TA(2009)0104

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása a laoszi és a vietnami helyzetről

2010/C 285 E/13

Az Európai Parlament,

tekintettel az ASEAN 2009. október 23. és 25. között tartott 15. csúcstalálkozójára,

tekintettel arra, hogy 2009. október 23-án megalakult az ASEAN Emberi Jogi Kormányközi Bizottsága,

tekintettel az EU emberi jogokról szóló, 2008-as éves jelentésére,

tekintettel az EU és Vietnam közötti új partnerségi és együttműködési megállapodásról szóló, folyamatban lévő tárgyalásokra, valamint az évente kétszer, az EU és Vietnam kormánya részvételével tartott EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre,

tekintettel Laoszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Laoszban történt önkényes letartóztatásokról és az ottani politikai helyzetről szóló 2001. november 15-i (1), és a Kambodzsa, Laosz és Vietnám emberi jogi helyzetéről szóló 2005. december 1-jei (2) állásfoglalására,

tekintettel az EU és a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság közötti, 1997. december 1-jén létrejött együttműködési megállapodásra, amely „az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában rögzített demokratikus alapelvek és alapvető emberi jogok tiszteletben tartásán” alapul,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a vietnami kormány nem válaszolt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2009 májusa és szeptembere között tartott egyetemes időszakos felülvizsgálata során tett, Vietnam emberi jogi helyzetének javítását célzó számos ajánlásra, |
| --- | --- |

A.

mivel a vietnami kormány nem válaszolt az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2009 májusa és szeptembere között tartott egyetemes időszakos felülvizsgálata során tett, Vietnam emberi jogi helyzetének javítását célzó számos ajánlásra,

| B. | mivel Vietnamban jelenleg emberek százait tartják fogva vallási vagy politikai meggyőződésük miatt, köztük hegyi keresztényeket, egy katolikus papot, mennonita lelkészeket, a Cao Dai vallás követőit és Hoa Hao buddhistákat, |
| --- | --- |

B.

mivel Vietnamban jelenleg emberek százait tartják fogva vallási vagy politikai meggyőződésük miatt, köztük hegyi keresztényeket, egy katolikus papot, mennonita lelkészeket, a Cao Dai vallás követőit és Hoa Hao buddhistákat,

| C. | mivel 2009. szeptember 27-én a Bat Nha kolostor fiatal buddhista szerzeteseinek százait kegyetlenül megtámadták és megverték, a kolostorban pedig vandál pusztítást végeztek, miközben segítségkérésüket az állami hatóságok és a rendőrség figyelmen kívül hagyta; mivel más szerzeteseket, akik a Phuoc Hue templomban találtak menedéket, a rendőrség fizikailag bántalmazta és zaklatta; mivel a szerzeteseket az a veszély fenyegeti, hogy a kormány kiutasítja őket arra hivatkozva, hogy engedély és előzetes regisztráció nélkül tartózkodnak a Bat Nha kolostorban, |
| --- | --- |

C.

mivel 2009. szeptember 27-én a Bat Nha kolostor fiatal buddhista szerzeteseinek százait kegyetlenül megtámadták és megverték, a kolostorban pedig vandál pusztítást végeztek, miközben segítségkérésüket az állami hatóságok és a rendőrség figyelmen kívül hagyta; mivel más szerzeteseket, akik a Phuoc Hue templomban találtak menedéket, a rendőrség fizikailag bántalmazta és zaklatta; mivel a szerzeteseket az a veszély fenyegeti, hogy a kormány kiutasítja őket arra hivatkozva, hogy engedély és előzetes regisztráció nélkül tartózkodnak a Bat Nha kolostorban,

| D. | mivel a kolostort ért támadást sokan azzal a 10 pontból álló, vallási reformra irányuló javaslattal hozzák összefüggésbe, amelyet Thich Nhat Hanh 2007-ben nyújtott be a vietnami elnöknek, Nguyen Minh Trietnek, |
| --- | --- |

D.

mivel a kolostort ért támadást sokan azzal a 10 pontból álló, vallási reformra irányuló javaslattal hozzák összefüggésbe, amelyet Thich Nhat Hanh 2007-ben nyújtott be a vietnami elnöknek, Nguyen Minh Trietnek,

| E. | mivel minden vallási csoportot a kormánynak kell engedélyeznie, és a kormány által kinevezett irányító bizottságoknak kell felügyelniük, és mivel sok vallási szervezetet betiltás, tagjait pedig üldözés fenyegeti, amennyiben a kormánytól függetlenek kívánnak maradni, |
| --- | --- |

E.

mivel minden vallási csoportot a kormánynak kell engedélyeznie, és a kormány által kinevezett irányító bizottságoknak kell felügyelniük, és mivel sok vallási szervezetet betiltás, tagjait pedig üldözés fenyegeti, amennyiben a kormánytól függetlenek kívánnak maradni,

| F. | mivel Vietnam egyesült buddhista egyházának gyakorlatilag minden főméltóságát bebörtönözték, kezdve Thich Quang Do (81 éves) pátriárkával, a vietnami másképpen gondolkodók kiemelkedő egyéniségével, akit több mint 27 éve tartanak fogva, jelenleg Ho Si Minh városban, saját, Zen Thanh Minh nevű kolostorában, |
| --- | --- |

F.

mivel Vietnam egyesült buddhista egyházának gyakorlatilag minden főméltóságát bebörtönözték, kezdve Thich Quang Do (81 éves) pátriárkával, a vietnami másképpen gondolkodók kiemelkedő egyéniségével, akit több mint 27 éve tartanak fogva, jelenleg Ho Si Minh városban, saját, Zen Thanh Minh nevű kolostorában,

| G. | mivel Tran Khai Thanh Thuy vietnami írót – aki egyben a vietnami demokratikus mozgalom vezető alakja – 2007-es kilenchónapos börtönbüntetésének letöltését követően ismét letartóztatták; mivel súlyos cukorbeteg, és a vietnami hatóságok ennek ellenére nem hajlandók őt óvadék ellenében szabadon bocsátani, és azt sem engedélyezik, hogy gyógykezelést kaphasson, |
| --- | --- |

G.

mivel Tran Khai Thanh Thuy vietnami írót – aki egyben a vietnami demokratikus mozgalom vezető alakja – 2007-es kilenchónapos börtönbüntetésének letöltését követően ismét letartóztatták; mivel súlyos cukorbeteg, és a vietnami hatóságok ennek ellenére nem hajlandók őt óvadék ellenében szabadon bocsátani, és azt sem engedélyezik, hogy gyógykezelést kaphasson,

| H. | mivel számos, meggyőződése miatt bebörtönzött személytől megvonták a börtönben a megfelelő orvosi ellátást annak ellenére, hogy állapotuk azonnali kórházi kezelést tesz szükségessé, közéjük tartozik Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan és Nguyen Binh Thanh, akiket „a Vietnami Szocialista Köztársaság kormánya elleni propaganda terjesztése” miatt ítéltek el, |
| --- | --- |

H.

mivel számos, meggyőződése miatt bebörtönzött személytől megvonták a börtönben a megfelelő orvosi ellátást annak ellenére, hogy állapotuk azonnali kórházi kezelést tesz szükségessé, közéjük tartozik Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan és Nguyen Binh Thanh, akiket „a Vietnami Szocialista Köztársaság kormánya elleni propaganda terjesztése” miatt ítéltek el,

| I. | mivel a független emberi jogi szervezetek hiánya miatt gyakran az egyházi vezetők vállalják magukra az emberi jogok védelmezőinek szerepét, és küzdenek a tolerancia és a demokratikus elvek fokozott érvényesüléséért, |
| --- | --- |

I.

mivel a független emberi jogi szervezetek hiánya miatt gyakran az egyházi vezetők vállalják magukra az emberi jogok védelmezőinek szerepét, és küzdenek a tolerancia és a demokratikus elvek fokozott érvényesüléséért,

| J. | mivel Vietnamnak – amely ország 2010-ben az ASEAN elnöke lesz – emberi jogi gyakorlatainak javításával példát kellene mutatnia; mivel a kormány kezdeti lépésként szabadon engedhetné a több száz, a kormányt békés módon bíráló, illetve a demokráciát támogató személyt, független egyházi aktivistát és bloggert, akiket alaptalan nemzetbiztonsági vádak alapján börtönöztek be, megszegve ezáltal az eltérő nézetek békés kifejezésére vonatkozó nemzetközi jogszabályokat, |
| --- | --- |

J.

mivel Vietnamnak – amely ország 2010-ben az ASEAN elnöke lesz – emberi jogi gyakorlatainak javításával példát kellene mutatnia; mivel a kormány kezdeti lépésként szabadon engedhetné a több száz, a kormányt békés módon bíráló, illetve a demokráciát támogató személyt, független egyházi aktivistát és bloggert, akiket alaptalan nemzetbiztonsági vádak alapján börtönöztek be, megszegve ezáltal az eltérő nézetek békés kifejezésére vonatkozó nemzetközi jogszabályokat,

| K. | mivel 2009. szeptember 25-én a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amely többek között biztosítja az emberek vallásszabadsághoz, az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogát, valamint a sajtó szabadságát, a tüntetéshez való jogot és a politikai jogokat, |
| --- | --- |

K.

mivel 2009. szeptember 25-én a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát, amely többek között biztosítja az emberek vallásszabadsághoz, az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságához való jogát, valamint a sajtó szabadságát, a tüntetéshez való jogot és a politikai jogokat,

| L. | mivel majdnem egy hónappal az egyetemisták és tanárok által Vientiane-ben elindított 1999. október 26-i diák mozgalom tízéves évfordulója után a mozgalom fő vezetői – Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong és Kèochay – még mindig titkos börtönökben vannak, a beszámolók szerint pedig Khamphouvieng Sisa-At tisztázatlan körülmények között a börtönben életét vesztette, |
| --- | --- |

L.

mivel majdnem egy hónappal az egyetemisták és tanárok által Vientiane-ben elindított 1999. október 26-i diák mozgalom tízéves évfordulója után a mozgalom fő vezetői – Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong és Kèochay – még mindig titkos börtönökben vannak, a beszámolók szerint pedig Khamphouvieng Sisa-At tisztázatlan körülmények között a börtönben életét vesztette,

| M. | mivel 2009 november 2-án a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság titkosrendőrsége letartóztatott több mint 300 személyt, akik az emberi jogok tiszteletben tartásáért és a többpártrendszer bevezetéséért békés tüntetésre készültek Vientiane-ben a mozgalom elfojtásának 10 éves évfordulója emlékezve, és mivel közülük kilenc személy – Kingkèo asszony, Somchit asszony, Soubinh úr, Souane úr, Sinpasong úr, Khamsone úr, Nou úr, Somkhit úr és Sourigna úr – továbbra is őrizetben van, |
| --- | --- |

M.

mivel 2009 november 2-án a Laoszi Népi Demokratikus Köztársaság titkosrendőrsége letartóztatott több mint 300 személyt, akik az emberi jogok tiszteletben tartásáért és a többpártrendszer bevezetéséért békés tüntetésre készültek Vientiane-ben a mozgalom elfojtásának 10 éves évfordulója emlékezve, és mivel közülük kilenc személy – Kingkèo asszony, Somchit asszony, Soubinh úr, Souane úr, Sinpasong úr, Khamsone úr, Nou úr, Somkhit úr és Sourigna úr – továbbra is őrizetben van,

| N. | mivel az 1960-as években történt hmong lázadás miatt Laosz továbbra is üldözi a hmong közösségeket, és letartóztatásoknak, kínzásoknak, szexuális zaklatásoknak és törvénytelen kivégzéseknek vetik alá a hmongokat, akik Laoszban a lázadások feltételezett gócpontjaiban élnek, |
| --- | --- |

N.

mivel az 1960-as években történt hmong lázadás miatt Laosz továbbra is üldözi a hmong közösségeket, és letartóztatásoknak, kínzásoknak, szexuális zaklatásoknak és törvénytelen kivégzéseknek vetik alá a hmongokat, akik Laoszban a lázadások feltételezett gócpontjaiban élnek,

| O. | mivel a thaiföldi Huay Nam Khao táborban 5 000 laoszi hmongot tartanak fogva, akiket a thaiföldi és laoszi kormány között létrejött megállapodás értelmében deportáltak, és mivel további 158-at – köztük 85 gyermeket – több mint három éve embertelen körülmények között tartanak fogva Nong Khaiban, |
| --- | --- |

O.

mivel a thaiföldi Huay Nam Khao táborban 5 000 laoszi hmongot tartanak fogva, akiket a thaiföldi és laoszi kormány között létrejött megállapodás értelmében deportáltak, és mivel további 158-at – köztük 85 gyermeket – több mint három éve embertelen körülmények között tartanak fogva Nong Khaiban,

| P. | mivel aggodalomra ad okot a laoszi általános politikai helyzet, ahol 1975 óta ugyanaz a párt irányít, és amelynek lakosságát továbbra is megfosztják az alapvető emberi jogoktól, |
| --- | --- |

P.

mivel aggodalomra ad okot a laoszi általános politikai helyzet, ahol 1975 óta ugyanaz a párt irányít, és amelynek lakosságát továbbra is megfosztják az alapvető emberi jogoktól,

Vietnam

| 1. | sürgeti a kormányt, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak és a vietnami alkotmánynak megfelelően hagyjon fel a véleménynyilvánítás, a meggyőződés, a gyülekezés szabadságával és a vallásszabadsággal élő személyek mindenfajta elnyomásával; felszólítja a vietnami kormányt, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségeinek, amelyek magukban foglalják valamennyi vallási közösség és a szabad vallásgyakorlás elismerését, valamint az állam által a vietnami egyesült buddhista egyháztól, a katolikus egyháztól és minden más vallási közösségtől önkényesen elkobzott értékek visszaszolgáltatását; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a kormányt, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak és a vietnami alkotmánynak megfelelően hagyjon fel a véleménynyilvánítás, a meggyőződés, a gyülekezés szabadságával és a vallásszabadsággal élő személyek mindenfajta elnyomásával; felszólítja a vietnami kormányt, hogy tegyen eleget nemzetközi kötelezettségeinek, amelyek magukban foglalják valamennyi vallási közösség és a szabad vallásgyakorlás elismerését, valamint az állam által a vietnami egyesült buddhista egyháztól, a katolikus egyháztól és minden más vallási közösségtől önkényesen elkobzott értékek visszaszolgáltatását;

| 2. | elítéli a több mint 150 szerzetes és apáca kolostorokból való állítólagos erőszakos elűzését, valamint hogy a békés buddhista közösség ellen elkövetett ezen fellépéseket követően egyre feszültebbé váló helyzet egyértelműen ellentmond a vallásszabadság terén – különös tekintettel a jogaikkal élni kívánó személyekre – nemzetközileg elfogadott normáknak való megfelelés tekintetében azon kötelezettségvállalásoknak, amelyeket az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjaként és az ASEAN jövőbeli elnökeként tett; |
| --- | --- |

2.

elítéli a több mint 150 szerzetes és apáca kolostorokból való állítólagos erőszakos elűzését, valamint hogy a békés buddhista közösség ellen elkövetett ezen fellépéseket követően egyre feszültebbé váló helyzet egyértelműen ellentmond a vallásszabadság terén – különös tekintettel a jogaikkal élni kívánó személyekre – nemzetközileg elfogadott normáknak való megfelelés tekintetében azon kötelezettségvállalásoknak, amelyeket az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjaként és az ASEAN jövőbeli elnökeként tett;

| 3. | kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Vietnammal kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásról jelenleg is folyó tárgyalások keretében vegyenek bele abba kötelező és egyértelmű emberi jogi és demokráciazáradékot, valamint annak végrehajtását lehetővé tevő mechanizmusokat annak érdekében, hogy véget vessenek a demokrácia és az emberi jogok sorozatos megsértésének; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a Vietnammal kötendő új partnerségi és együttműködési megállapodásról jelenleg is folyó tárgyalások keretében vegyenek bele abba kötelező és egyértelmű emberi jogi és demokráciazáradékot, valamint annak végrehajtását lehetővé tevő mechanizmusokat annak érdekében, hogy véget vessenek a demokrácia és az emberi jogok sorozatos megsértésének;

| 4. | felszólít az üldözések és zaklatások megszüntetésére, és arra, hogy a szerzetesek számára tegyék lehetővé a buddhizmus gyakorlását Thich Nhat Hanh buddhista bonc közösségének hagyományai szerint Bat Nha-ban és máshol; |
| --- | --- |

4.

felszólít az üldözések és zaklatások megszüntetésére, és arra, hogy a szerzetesek számára tegyék lehetővé a buddhizmus gyakorlását Thich Nhat Hanh buddhista bonc közösségének hagyományai szerint Bat Nha-ban és máshol;

| 5. | követeli, hogy feltétel nélkül bocsássák szabadon Thich Quang Do-t és állítsák helyre a vietnami egyesült buddhista egyháznak és főméltóságainak jogi státuszát; |
| --- | --- |

5.

követeli, hogy feltétel nélkül bocsássák szabadon Thich Quang Do-t és állítsák helyre a vietnami egyesült buddhista egyháznak és főméltóságainak jogi státuszát;

| 6. | felszólítja a kormányt, hogy hozzon létre független nemzeti emberi jogi bizottságot, amely fogadja és kivizsgálja a kínzásra és a köztisztviselők – beleértve a nemzetbiztonsági szolgálatok tagjait is – hatalmi visszaéléseinek egyéb formáira vonatkozó feljelentéseket, és eljárásokat kezdeményez a halálbüntetés eltörlése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a kormányt, hogy hozzon létre független nemzeti emberi jogi bizottságot, amely fogadja és kivizsgálja a kínzásra és a köztisztviselők – beleértve a nemzetbiztonsági szolgálatok tagjait is – hatalmi visszaéléseinek egyéb formáira vonatkozó feljelentéseket, és eljárásokat kezdeményez a halálbüntetés eltörlése érdekében;

| 7. | felszólítja Vietnam kormányát – tekintettel Vietnamnak az ENSZ Biztonsági Tanács tagjaként betöltött szerepére –, hogy küldjön állandó meghívást az ENSZ különleges jelentéstevői – különösen a véleménynyilvánítás szabadságával, a vallásszabadsággal, a kínzással, az emberi jogi jogvédőkkel és a nők elleni erőszakkal foglalkozó különleges jelentéstevők –, valamint az ENSZ önkényes letartóztatások kérdésével foglalkozó munkacsoportja számára; |
| --- | --- |

7.

felszólítja Vietnam kormányát – tekintettel Vietnamnak az ENSZ Biztonsági Tanács tagjaként betöltött szerepére –, hogy küldjön állandó meghívást az ENSZ különleges jelentéstevői – különösen a véleménynyilvánítás szabadságával, a vallásszabadsággal, a kínzással, az emberi jogi jogvédőkkel és a nők elleni erőszakkal foglalkozó különleges jelentéstevők –, valamint az ENSZ önkényes letartóztatások kérdésével foglalkozó munkacsoportja számára;

Laosz

| 8. | üdvözli, hogy a laoszi kormány ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; felszólítja a laoszi kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az Egyezségokmány feltételeit, haladéktalanul igazítsa a laoszi jogszabályokat annak rendelkezéseihez és alkalmazza e rendelkezéseket az elfogadott nemzetközi normáknak megfelelően, különös tekintettel a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságára, valamint a vallásszabadságra; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy a laoszi kormány ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; felszólítja a laoszi kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben az Egyezségokmány feltételeit, haladéktalanul igazítsa a laoszi jogszabályokat annak rendelkezéseihez és alkalmazza e rendelkezéseket az elfogadott nemzetközi normáknak megfelelően, különös tekintettel a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságára, valamint a vallásszabadságra;

| 9. | megismétli az „1999. október 26-i egyetemista mozgalom” vezetőinek, valamint minden, meggyőződése miatt bebörtönzött és Laoszban fogva tartott személynek az azonnali szabadon bocsátására irányuló követelését, és megbízza illetékes vientiane-i európai uniós küldöttségét, hogy kövesse nyomon a helyzetet; |
| --- | --- |

9.

megismétli az „1999. október 26-i egyetemista mozgalom” vezetőinek, valamint minden, meggyőződése miatt bebörtönzött és Laoszban fogva tartott személynek az azonnali szabadon bocsátására irányuló követelését, és megbízza illetékes vientiane-i európai uniós küldöttségét, hogy kövesse nyomon a helyzetet;

| 10. | felszólítja a laoszi hatóságokat, hogy feltétel nélkül bocsássák szabadon a tervezett 2009. november 2-i békés demonstráció során letartóztatott valamennyi személyt; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a laoszi hatóságokat, hogy feltétel nélkül bocsássák szabadon a tervezett 2009. november 2-i békés demonstráció során letartóztatott valamennyi személyt;

| 11. | felszólítja a thaiföldi hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a 158 laoszi hmong menekült fogva tartásának, és tegyék lehetővé számukra, hogy ismét letelepülhessenek Thaiföldön vagy az Egyesült Államokban, Kanadában, Hollandiában vagy Ausztráliában, amely országok már jóváhagyták befogadásukat; felszólítja továbbá a thaiföldi hatóságokat, hogy a Huay Nam Khao táborban biztosítsák valamennyi laoszi hmong számra az átvilágításra és a státusz meghatározására irányuló eljárások lehetőségét, amennyiben menedékkérelmet kívánnak benyújtani; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a thaiföldi hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget a 158 laoszi hmong menekült fogva tartásának, és tegyék lehetővé számukra, hogy ismét letelepülhessenek Thaiföldön vagy az Egyesült Államokban, Kanadában, Hollandiában vagy Ausztráliában, amely országok már jóváhagyták befogadásukat; felszólítja továbbá a thaiföldi hatóságokat, hogy a Huay Nam Khao táborban biztosítsák valamennyi laoszi hmong számra az átvilágításra és a státusz meghatározására irányuló eljárások lehetőségét, amennyiben menedékkérelmet kívánnak benyújtani;

| 12. | felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a laoszi hmong közösség helyzetét és a kormány etnikai kisebbségekre irányuló programjait; |
| --- | --- |

12.

felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a laoszi hmong közösség helyzetét és a kormány etnikai kisebbségekre irányuló programjait;

| 13. | megismétli a laoszi hatóságokhoz intézett azon követelését, hogy a lehető leggyorsabban alakítsák ki és hajtsák végre az ország demokratizálódásához szükséges reformokat, biztosítsák az ellenzéki politikai vélemény békés kinyilvánításának jogát, és tartsanak mihamarabb nemzetközi ellenőrzés mellett zajló többpárti választásokat a nemzeti megbékélés érdekében; |
| --- | --- |

13.

megismétli a laoszi hatóságokhoz intézett azon követelését, hogy a lehető leggyorsabban alakítsák ki és hajtsák végre az ország demokratizálódásához szükséges reformokat, biztosítsák az ellenzéki politikai vélemény békés kinyilvánításának jogát, és tartsanak mihamarabb nemzetközi ellenőrzés mellett zajló többpárti választásokat a nemzeti megbékélés érdekében;

Általános rész

| 14. | sürgeti a hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássanak szabadon minden emberi jogi jogvédőt, politikai foglyot és meggyőződése miatt fogva tartott személyt, mivel fogva tartásuk sérti az emberi jogokat; kéri továbbá a hatóságokat, hogy minden körülmények között biztosítsák fizikai és lelki jóllétüket, és a rászorulók számára biztosítsák a megfelelő és független szakszerű orvosi ellátás lehetőségét; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássanak szabadon minden emberi jogi jogvédőt, politikai foglyot és meggyőződése miatt fogva tartott személyt, mivel fogva tartásuk sérti az emberi jogokat; kéri továbbá a hatóságokat, hogy minden körülmények között biztosítsák fizikai és lelki jóllétüket, és a rászorulók számára biztosítsák a megfelelő és független szakszerű orvosi ellátás lehetőségét;

| 15. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsenek részletes értékelést a társulási és együttműködési megállapodások aláírása óta a demokrácia és az emberi jogok terén Laoszban és Vietnamban végrehajtott politikákra vonatkozóan, és tegyenek jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

15.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy készítsenek részletes értékelést a társulási és együttműködési megállapodások aláírása óta a demokrácia és az emberi jogok terén Laoszban és Vietnamban végrehajtott politikákra vonatkozóan, és tegyenek jelentést a Parlamentnek;

*

* *

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Vietnam és Laosz kormányának és parlamentjének, az ASEAN titkárságának, az Egyesült Nemzetek emberi jogi főbiztosának, valamint az Egyesült Nemzetek főtitkárának. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Vietnam és Laosz kormányának és parlamentjének, az ASEAN titkárságának, az Egyesült Nemzetek emberi jogi főbiztosának, valamint az Egyesült Nemzetek főtitkárának.

---

(1)  HL C 140. E, 2002.6.13l., 577. o.

(2)  HL C 285. E, 2006.11.22., 129. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/80

---

2009. november 26., csütörtökKína: kisebbségi jogok és a halálbüntetés alkalmazása

P7_TA(2009)0105

Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása Kínáról, a kisebbségek jogairól és a halálbüntetés alkalmazásáról

2010/C 285 E/14

Az Európai Parlament,

tekintettel a halálbüntetésre vonatkozó egyetemes moratóriumról szóló korábbi, 2007. február 1-jei (1) és 2007. szeptember 27-i (2) állásfoglalásaira,

tekintettel a halálbüntetés alkalmazására vonatkozó moratóriumról szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007. december 18-án elfogadott (A/RES/62/149. számú), illetve 2008. december 18-án elfogadott (A/RES/63/168. számú) határozatra,

tekintettel az EU nevében az Elnökség által tett, a két tibeti úr, Lobsang Gyaltsen és Loyak kivégzéséről szóló, 2009. október 29-i, és a kilenc ujgur etnikumú személynek a 2009. július 5–7-i, urumcsi (Hszincsiang–Ujgur Autonóm Terület) zavargásokat követő kivégzéséről szóló, 2009. november 12-i nyilatkozatokra,

tekintettel a Kínai Népköztársaság alkotmányának 35., 36. és 37. cikkére, amelyek minden állampolgár számára biztosítják a szólásszabadsághoz és a vallásszabadsághoz való jogot, valamint minden személy szabadságát „sérthetetlennek” mondják ki,

tekintettel a Kínáról elfogadott korábbi állásfoglalásaira, különösen az EU–Kína csúcstalálkozóról és az EU és Kína között folyó emberi jogi párbeszédről szóló 2007. december 13-i állásfoglalására (3),

tekintettel a 2009. november 18–19-i EU–Kína szemináriumra és az EU–Kína emberi jogi párbeszéd 2009. november 20-án Bejingben megrendezett 28. fordulójára,

tekintettel az EU–Kína emberi jogi párbeszéd 2009. május 14-én Prágában megrendezett, 27. fordulójára,

tekintettel a 2009. november 30-án, Nanjingban megrendezendő 12. EU–Kína csúcstalálkozóra,

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel az EU a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság elveinek elfogadásán alapul, és a békés társadalmi együttélés elengedhetetlen előfeltételének tekinti ezen elidegeníthetetlen jogok tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok tiszteletben tartása és a jogállamiság elveinek elfogadásán alapul, és a békés társadalmi együttélés elengedhetetlen előfeltételének tekinti ezen elidegeníthetetlen jogok tiszteletben tartását,

| B. | mivel a jelenleg tárgyalás alatt álló, új EU–Kína stratégiai partnerség igen fontos az EU és a Kína közötti jövőbeli kapcsolatok tekintetében, és mivel egy tényleges partnerségnek közös értékeken kell nyugodnia, |
| --- | --- |

B.

mivel a jelenleg tárgyalás alatt álló, új EU–Kína stratégiai partnerség igen fontos az EU és a Kína közötti jövőbeli kapcsolatok tekintetében, és mivel egy tényleges partnerségnek közös értékeken kell nyugodnia,

| C. | mivel a 2008. márciusi zavargásokat követően, 2009. május 8-án az EU a lhászai népbíróság által több tibetivel szemben hozott valamennyi halálos ítélet megváltoztatására szólított fel, |
| --- | --- |

C.

mivel a 2008. márciusi zavargásokat követően, 2009. május 8-án az EU a lhászai népbíróság által több tibetivel szemben hozott valamennyi halálos ítélet megváltoztatására szólított fel,

| D. | mivel 2009 júliusában az elmúlt évtizedek eddigi legsúlyosabb etnikai zavargásai törtek ki Hszincsiang–Ujgur Autonóm Területen, azt követően, hogy a még 2009 júniusában, egy dél-kínai gyárban az ujgur munkásokat ért támadások elleni tiltakozásképpen ujgur tüntetők vonultak az utcákra Urumcsiban, és támadásaik során számos han kínai életét vesztette; mivel a hivatalos adatok szerint a halálos áldozatok száma 197, a sebesülteké pedig több mint 1 600 volt, |
| --- | --- |

D.

mivel 2009 júliusában az elmúlt évtizedek eddigi legsúlyosabb etnikai zavargásai törtek ki Hszincsiang–Ujgur Autonóm Területen, azt követően, hogy a még 2009 júniusában, egy dél-kínai gyárban az ujgur munkásokat ért támadások elleni tiltakozásképpen ujgur tüntetők vonultak az utcákra Urumcsiban, és támadásaik során számos han kínai életét vesztette; mivel a hivatalos adatok szerint a halálos áldozatok száma 197, a sebesülteké pedig több mint 1 600 volt,

| E. | mivel annak biztosítása érdekében, hogy a tibetiek és az ujgurok, Kína két fő etnikai kisebbsége békésen együtt tudjon élni a han népcsoportba tartozó kínai népesség többségével, elengedhetetlen az őszinte, folyamatos és a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszéd, |
| --- | --- |

E.

mivel annak biztosítása érdekében, hogy a tibetiek és az ujgurok, Kína két fő etnikai kisebbsége békésen együtt tudjon élni a han népcsoportba tartozó kínai népesség többségével, elengedhetetlen az őszinte, folyamatos és a kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszéd,

| F. | mivel a nagyrészt muzulmán, nyelvileg és kulturálisan Közép-Ázsiához kötődő és Hszincsiang 20 milliós lakosságának felét kitevő ujgur népesség körében egyre nagyobb az elégedetlenség és a neheztelés a főként han kínai hatóságok irányában, akiket azzal vádolnak, hogy szigorúan felügyelik és elfojtják a vallási tevékenységeket, valamint megkülönböztetést alkalmaznak a foglalkoztatás terén és marginalizálják az ujgur népcsoportot a régióban; mivel az emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek részéről a nemzetközi közösséghez intézett azon felszólítás, hogy küldjön független oknyomozó csoportot a zavargások helyszínére, válasz nélkül maradt, |
| --- | --- |

F.

mivel a nagyrészt muzulmán, nyelvileg és kulturálisan Közép-Ázsiához kötődő és Hszincsiang 20 milliós lakosságának felét kitevő ujgur népesség körében egyre nagyobb az elégedetlenség és a neheztelés a főként han kínai hatóságok irányában, akiket azzal vádolnak, hogy szigorúan felügyelik és elfojtják a vallási tevékenységeket, valamint megkülönböztetést alkalmaznak a foglalkoztatás terén és marginalizálják az ujgur népcsoportot a régióban; mivel az emberi jogokkal foglalkozó nem kormányzati szervezetek részéről a nemzetközi közösséghez intézett azon felszólítás, hogy küldjön független oknyomozó csoportot a zavargások helyszínére, válasz nélkül maradt,

| G. | mivel a Kínai Népköztársaság kifejezésre juttatta azon óhaját, hogy harmonikus etnikai kapcsolatok uralkodjanak a Hszincsiang–Ujgur Autonóm Területen, |
| --- | --- |

G.

mivel a Kínai Népköztársaság kifejezésre juttatta azon óhaját, hogy harmonikus etnikai kapcsolatok uralkodjanak a Hszincsiang–Ujgur Autonóm Területen,

| H. | mivel a 2008. márciusi zavargások során elkövetett bűncselekményekért elítélt tibetiek elleni ítéletek legitimitását egyik jelentésében megkérdőjelezte a Human Rights Watch szervezet, amelyben kijelentette, hogy egyes tárgyalásokat titokban, előre nem bejelentett időpontokban tartottak, és hogy a tibetieknek nem volt hozzáférésük általuk választott, érdemi védelemhez, |
| --- | --- |

H.

mivel a 2008. márciusi zavargások során elkövetett bűncselekményekért elítélt tibetiek elleni ítéletek legitimitását egyik jelentésében megkérdőjelezte a Human Rights Watch szervezet, amelyben kijelentette, hogy egyes tárgyalásokat titokban, előre nem bejelentett időpontokban tartottak, és hogy a tibetieknek nem volt hozzáférésük általuk választott, érdemi védelemhez,

| I. | mivel a vallásgyakorlást Kínában az állam korlátozza és szigorúan felügyeli, |
| --- | --- |

I.

mivel a vallásgyakorlást Kínában az állam korlátozza és szigorúan felügyeli,

| J. | mivel Kínában 68 bűncselekmény esetén szabható ki halálbüntetés, köztük olyan nem erőszakos cselekmények esetén, mint az adócsalás és a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények, |
| --- | --- |

J.

mivel Kínában 68 bűncselekmény esetén szabható ki halálbüntetés, köztük olyan nem erőszakos cselekmények esetén, mint az adócsalás és a kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmények,

| 1. | megismétli régóta fenntartott álláspontját, miszerint minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést; emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy el kívánja érni, hogy a halálbüntetést mindenhol eltöröljék, és ismét hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság megerősítéséhez és az emberi jogok progresszív fejlődéséhez; |
| --- | --- |

1.

megismétli régóta fenntartott álláspontját, miszerint minden esetben és minden körülmények között ellenzi a halálbüntetést; emlékeztet az EU azon kötelezettségvállalására, hogy el kívánja érni, hogy a halálbüntetést mindenhol eltöröljék, és ismét hangsúlyozza, hogy a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság megerősítéséhez és az emberi jogok progresszív fejlődéséhez;

| 2. | elismeri a legfelsőbb népbíróság 2007. januári, kedvező irányba mutató határozatát a halálbüntetések felülvizsgálatáról, ám elítéli, hogy ez nem vezetett a kivégzések számának jelentős csökkenéséhez Kínában; továbbra is aggódik amiatt, hogy még mindig Kína hajtja végre a legtöbb kivégzést a világon; |
| --- | --- |

2.

elismeri a legfelsőbb népbíróság 2007. januári, kedvező irányba mutató határozatát a halálbüntetések felülvizsgálatáról, ám elítéli, hogy ez nem vezetett a kivégzések számának jelentős csökkenéséhez Kínában; továbbra is aggódik amiatt, hogy még mindig Kína hajtja végre a legtöbb kivégzést a világon;

| 3. | ezért sürgeti a kínai kormányt, hogy azonnal és feltétel nélkül fogadjon el a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot, mivel ez döntő lépés a halálbüntetés eltörlése irányában; mélyen elítéli a két tibeti úr, Lobsang Gyaltsen és Loyak 2008. márciusi lhászai eseményeket követő, valamint a 9 ujgur etnikumú személy 2009. június 5–7. közötti, urumcsi eseményeket követő kivégzését; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy függesszék fel a lhászai és az urumcsi népbíróságok által hozott további halálbüntetéseket, és ezen ítéleteket – az erőszakos bűncselekményekben megalapozottan bűnösnek talált személyek esetében – változtassák börtönbüntetésre; szintén elítéli a márciusi tiltakozásokat követően Tenzin Phuntsokra és Kangtsukra kiszabott, két évre felfüggesztett halálbüntetést, valamint Dawa Sangpo életfogytiglani börtönbüntetésre ítélését, továbbá hangsúlyozza azzal kapcsolatos aggályait, hogy tisztességes tárgyalást biztosítottak-e számukra; |
| --- | --- |

3.

ezért sürgeti a kínai kormányt, hogy azonnal és feltétel nélkül fogadjon el a halálbüntetésre vonatkozó moratóriumot, mivel ez döntő lépés a halálbüntetés eltörlése irányában; mélyen elítéli a két tibeti úr, Lobsang Gyaltsen és Loyak 2008. márciusi lhászai eseményeket követő, valamint a 9 ujgur etnikumú személy 2009. június 5–7. közötti, urumcsi eseményeket követő kivégzését; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy függesszék fel a lhászai és az urumcsi népbíróságok által hozott további halálbüntetéseket, és ezen ítéleteket – az erőszakos bűncselekményekben megalapozottan bűnösnek talált személyek esetében – változtassák börtönbüntetésre; szintén elítéli a márciusi tiltakozásokat követően Tenzin Phuntsokra és Kangtsukra kiszabott, két évre felfüggesztett halálbüntetést, valamint Dawa Sangpo életfogytiglani börtönbüntetésre ítélését, továbbá hangsúlyozza azzal kapcsolatos aggályait, hogy tisztességes tárgyalást biztosítottak-e számukra;

| 4. | ismét felszólítja Kínát, hogy ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; elítéli a Kínában az etnikai és vallási kisebbségekkel szemben tanúsított, gyakran megkülönböztető bánásmódot; |
| --- | --- |

4.

ismét felszólítja Kínát, hogy ratifikálja a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát; elítéli a Kínában az etnikai és vallási kisebbségekkel szemben tanúsított, gyakran megkülönböztető bánásmódot;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a kínai kormány 2009 áprilisában kiadta első, a 2009–2010-es időszakra vonatkozó, nemzeti emberi jogi cselekvési tervét, melynek célja kimondottan az állampolgárok jogai védelmének javítása a bűnüldözési és bírósági eljárások során, az önkényes fogva tartás felszámolása, a kínzás útján szerzett vallomások megtiltása és a tisztességes és nyilvános tárgyalások biztosítása; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy hozzák nyilvánosságra a kivégzések számát; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a kínai kormány 2009 áprilisában kiadta első, a 2009–2010-es időszakra vonatkozó, nemzeti emberi jogi cselekvési tervét, melynek célja kimondottan az állampolgárok jogai védelmének javítása a bűnüldözési és bírósági eljárások során, az önkényes fogva tartás felszámolása, a kínzás útján szerzett vallomások megtiltása és a tisztességes és nyilvános tárgyalások biztosítása; felszólítja a kínai hatóságokat, hogy hozzák nyilvánosságra a kivégzések számát;

| 6. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az őszinte han–ujgur párbeszéd kialakítása érdekében, fogadjanak el a helyi tulajdonlást erősítő, befogadóbb és átfogóbb gazdaságpolitikákat Hszincsiangban, valamint védelmezzék az ujgur népesség kulturális identitását; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent az őszinte han–ujgur párbeszéd kialakítása érdekében, fogadjanak el a helyi tulajdonlást erősítő, befogadóbb és átfogóbb gazdaságpolitikákat Hszincsiangban, valamint védelmezzék az ujgur népesség kulturális identitását;

| 7. | hangsúlyozza, hogy Kína emberi jogi tevékenysége továbbra is aggályokra ad okot; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-Kína emberi jogi párbeszéd minden fordulóját követően szükség van a precíz nyomon követésre a korábbi párbeszédek során a két fél által kölcsönösen elfogadott ajánlások alkalmazásának biztosítása érdekében, illetve szükség van az olyan, emberi jogokról szóló EU–Kína jogi szemináriumokra, mint amilyenek megelőzték a párbeszéd egyes fordulóit, és amelyeken a tudományos és a civil társadalom képviselői is részt vettek; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a halálbüntetés felszámolását és az etnikai kisebbségek jogainak és a vallási jogoknak a tiszteletben tartását tűzzék a 12., 2009. november 30-i EU–Kína csúcstalálkozó napirendjére, és továbbra is tegyenek erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a jelenleg tárgyalások alatt álló partnerségi és együttműködési megállapodásba kerüljön záradék az emberi jogok tiszteletben tartásáról Kínában; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy Kína emberi jogi tevékenysége továbbra is aggályokra ad okot; ragaszkodik ahhoz, hogy az EU-Kína emberi jogi párbeszéd minden fordulóját követően szükség van a precíz nyomon követésre a korábbi párbeszédek során a két fél által kölcsönösen elfogadott ajánlások alkalmazásának biztosítása érdekében, illetve szükség van az olyan, emberi jogokról szóló EU–Kína jogi szemináriumokra, mint amilyenek megelőzték a párbeszéd egyes fordulóit, és amelyeken a tudományos és a civil társadalom képviselői is részt vettek; felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a halálbüntetés felszámolását és az etnikai kisebbségek jogainak és a vallási jogoknak a tiszteletben tartását tűzzék a 12., 2009. november 30-i EU–Kína csúcstalálkozó napirendjére, és továbbra is tegyenek erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a jelenleg tárgyalások alatt álló partnerségi és együttműködési megállapodásba kerüljön záradék az emberi jogok tiszteletben tartásáról Kínában;

| 8. | felszólítja a kínai hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget a „kemény kéz” politikájának, amely a zavargások okait figyelmen kívül hagyva, mindenkinek a jogait elnyomja a Hszincsiang–Ujgur Autonóm Területen; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a kínai hatóságokat, hogy azonnal vessenek véget a „kemény kéz” politikájának, amely a zavargások okait figyelmen kívül hagyva, mindenkinek a jogait elnyomja a Hszincsiang–Ujgur Autonóm Területen;

| 9. | a „Tényleges autonómiát a tibeti népnek memorandum” alapján felszólít a kínai kormány és a dalai láma képviselői közötti őszinte és eredményekre törekvő párbeszéd újraindítására, amely pozitív, jelentős és érdemi változásokhoz vezet és összhangban áll az alkotmányban és a Kínai Népköztársaság törvényeiben foglalt elvekkel; |
| --- | --- |

9.

a „Tényleges autonómiát a tibeti népnek memorandum” alapján felszólít a kínai kormány és a dalai láma képviselői közötti őszinte és eredményekre törekvő párbeszéd újraindítására, amely pozitív, jelentős és érdemi változásokhoz vezet és összhangban áll az alkotmányban és a Kínai Népköztársaság törvényeiben foglalt elvekkel;

| 10. | ismét hangsúlyozza szolidaritását az Urumcsiban (Hszincsiang–Ujgur Autonóm Terület), 2009 júliusában történt események áldozataival; bár elismeri, hogy az állami intézmények feladata a közrend fenntartása, aggodalommal tekint az azt állító jelentésekre, hogy aránytalanul nagy erőket vetettek be az ujgur etnikumúak ellen és sokukat őrizetbe vették; |
| --- | --- |

10.

ismét hangsúlyozza szolidaritását az Urumcsiban (Hszincsiang–Ujgur Autonóm Terület), 2009 júliusában történt események áldozataival; bár elismeri, hogy az állami intézmények feladata a közrend fenntartása, aggodalommal tekint az azt állító jelentésekre, hogy aránytalanul nagy erőket vetettek be az ujgur etnikumúak ellen és sokukat őrizetbe vették;

| 11. | felszólítja a kínai hatóságokat annak biztosítására, hogy a fenti eseményekkel kapcsolatban őrizetben tartottak – a nemzetközi jognak megfelelően – fogva tartásuk során humánus bánásmódban, majd tisztességes tárgyalásban részesüljenek, beleértve az általuk választott ügyvédhez való jogot, ártatlanságuk vélelmét, valamint a bűnösnek ítéltekkel szemben arányos büntetés kiszabását; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a kínai hatóságokat annak biztosítására, hogy a fenti eseményekkel kapcsolatban őrizetben tartottak – a nemzetközi jognak megfelelően – fogva tartásuk során humánus bánásmódban, majd tisztességes tárgyalásban részesüljenek, beleértve az általuk választott ügyvédhez való jogot, ártatlanságuk vélelmét, valamint a bűnösnek ítéltekkel szemben arányos büntetés kiszabását;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az Európa Tanácsnak, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és a Kínai Népköztársaság kormányának. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, az Európa Tanácsnak, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának és a Kínai Népköztársaság kormányának.

---

(1)  HL C 250. E, 2007.10.25., 91. o.

(2)  HL C 219. E, 2008.8.28., 306. o.

(3)  HL C 323. E, 2008.12.18., 489. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2009. november 24., kedd

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/84

---

2009. november 24., keddA Tobias Pflüger képviselői mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelem

P7_TA(2009)0082

Az Európai Parlament 2009. november 24-i határozata a Tobias Pflüger mentelmi jogának és kiváltságainak fenntartására irányuló kérelemről (2009/2055(IMM))

2010/C 285 E/15

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tobias Pflüger – a 2009. május 5-i plenáris ülésen bejelentett – mentelmi jogának fenntartására irányuló kérelmére,

tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 10. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Közösségek Bíróságának 1964. május 12-i és 1986. július 10-i ítéletére (1),

tekintettel a Németországi Szövetségi Köztársaság alkotmányának 46. cikkére,

tekintettel a Tobias Pflüger mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről szóló 2006. május 16-i határozatára (2),

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (3) bekezdésére és 7. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0054/2009),

| A. | mivel a Parlament ugyanezen ügyben már 2006. május 16-i határozatában felfüggesztette Tobias Pflüger mentelmi jogát, |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament ugyanezen ügyben már 2006. május 16-i határozatában felfüggesztette Tobias Pflüger mentelmi jogát,

| B. | mivel a vizsgálat szerint a Parlament kiváltságait sem a Tobias Pflüger ellen 2009. március 2-án hozott ítélet, sem az államügyésznek a rá kirótt büntetés súlyosbítására irányuló, 2009. április 15-i kérelme nem veszélyezteti, |
| --- | --- |

B.

mivel a vizsgálat szerint a Parlament kiváltságait sem a Tobias Pflüger ellen 2009. március 2-án hozott ítélet, sem az államügyésznek a rá kirótt büntetés súlyosbítására irányuló, 2009. április 15-i kérelme nem veszélyezteti,

| 1. | úgy határoz, hogy nem tartja fenn Tobias Pflüger mentelmi jogát és kiváltságait; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy nem tartja fenn Tobias Pflüger mentelmi jogát és kiváltságait;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságának.

---

(1)  A 101/63 sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964., 383. o.), illetve a 149/85. sz. Wybot kontra Faure és társai ügy (EBHT 1986., 2391.o.).

(2)  HL C 297. E, 2006.12.7., 74. o.

---

2009. november 25., szerda

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/86

---

2009. november 25., szerdaAz Európai Parlament eljárási szabályzatának hozzáigazítása a Lisszaboni Szerződéshez

P7_TA(2009)0088

Az Európai Parlament 2009. november 25-i határozata a Parlament eljárási szabályzatának a Lisszaboni Szerződésnek megfelelő kiigazításáról (2009/2062(REG))

2010/C 285 E/16

Az Európai Parlament,

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, amely tartalmazza a Költségvetési Bizottság 2009. március 31- véleményében (A7-0043/2009) javasolt módosításokat,

| 1. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 2. | úgy határoz, hogy a 2009. december 1-jén lépnek hatályba; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a 2009. december 1-jén lépnek hatályba;

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 3 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  11 cikk – 3 a bekezdés (új) |
| | (3a)
     
  A hetedik parlamenti ciklus végéig bizonyos tagállamoknak további képviselői helyeket biztosító megállapodás hatálybalépéséig (1) az (1) bekezdés rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. Az érintett tagállamokat fel kell kérni, hogy nemzeti jogszabályaiknak megfelelően jelöljenek ki megfigyelőket. |
| Módosítás 6 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  36 cikk |
| Az
  alapvető jogok, a szubszidiaritás és az arányosság elve, a jogállamiság és a pénzügyi vonatkozások vizsgálata | Az
  Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartása |
| Jogalkotási javaslat vizsgálata során
  a Parlament
  különös figyelmet fordít az alapvető jogok
  tiszteletben
  tartására, különös tekintettel arra, hogy a jogalkotási eljárás összhangban legyen
  az Európai Unió alapjogi
  chartájával, a szubszidiaritás és az arányosság elvével és a jogállamisággal. Továbbá, ha egy javaslatnak pénzügyi vonatkozásai vannak, a Parlament megállapítja, hogy a megfelelő anyagi források rendelkezésre állnak-e. | 1.
     A Parlament
  minden tevékenysége során teljes mértékben
  tiszteletben
  tartja
  az Európai Unió Alapjogi
  Chartájában megállapított alapvető jogokat. |
| | A Parlament teljes mértékben tiszteletben tartja továbbá az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében, valamint 6. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt jogokat és elveket. |
| | 2.
     
  Amennyiben az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább 40 képviselő azon a véleményen van, hogy egy jogalkotási aktusra irányuló javaslat vagy annak részei nem felelnek meg az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogoknak, kérésükre az ügyet a Charta értelmezésére illetékesbizottsághoz kell utalni. E bizottság véleményét az illetékes bizottság jelentéséhez mellékelni kell. |
| Módosítás 7 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  38 cikk – -1 bekezdés (új) |
| | (-1)
     
  Ha egy jogalkotási aktusra irányuló javaslatnak pénzügyi vonatkozásai vannak, a Parlament megállapítja, hogy a megfelelő anyagi források rendelkezésre állnak-e. |
| Módosítás 8 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  38 a cikk (új) |
| | 38a. cikk


  A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartására irányuló vizsgálat



  1.
     
  A jogalkotási aktusra irányuló javaslat vizsgálatakor a Parlament különös figyelmet fordít a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartására.




  2.
     
  A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottság bármely jogalkotási aktusra irányuló javaslattal kapcsolatban határozhat úgy, hogy ajánlásokat tesz az illetékes bizottság számára.




  3.
     
  Ha egy nemzeti parlament a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően indoklással ellátott véleményt küld az elnöknek, e dokumentumot az illetékes bizottsághoz utalják, és tájékoztatás céljából továbbítják szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottságnak.




  4.
     
  A nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv 4. cikkében említett sürgős esetek kivételével az illetékes bizottság nem tartja meg a zárószavazást a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikkében megállapított nyolchetes határidő lejárta előtt.




  5.
     
  Amennyiben azon indoklással ellátott vélemények, amelyek azt állítják hogy a jogalkotási aktusra irányuló javaslat nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a nemzeti parlamenteknek biztosított összes szavazat legalább egyharmadát vagy – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikke alapján előterjesztett jogalkotási aktusra irányuló javaslat esetén – egynegyedét teszik ki, a Parlament mindaddig nem határoz, amíg a javaslat szerzője nem fejti ki, hogyan szándékozik a továbbiakban eljárni.




  6.
     
  Amennyiben a rendes jogalkotási eljárás keretében azon indoklással ellátott vélemények, amelyek azt állítják hogy a jogalkotási aktusra irányuló javaslat nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a nemzeti parlamenteknek biztosított összes szavazatnak legalább az egyszerű többségét teszik ki, az illetékes bizottság – a nemzeti parlamentek és a Bizottság által benyújtott, indoklással ellátott vélemények figyelembevételét, valamint a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottság véleményének meghallgatását követően – azt ajánlhatja a Parlamentnek, hogy a szubszidiaritás elvének megsértése miatt utasítsa el a javaslatot, vagy benyújthat a Parlamentnek bármilyen más ajánlást, amely tartalmazhat a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kapcsolatos módosításra irányuló javaslatokat. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottság véleményét mellékelik az ilyen ajánláshoz.




  Az ajánlást vita és szavazás céljából a Parlament elé kell terjeszteni. Amennyiben a javaslat elutasítására irányuló ajánlást a leadott szavazatok többségével elfogadják, az elnök bejelenti az eljárás lezárását. Ha a Parlament nem utasítja el a javaslatot, az eljárás a Parlament által jóváhagyott ajánlások figyelembevételével folytatódik. |
| Módosítás 9 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  44 cikk |
| Konzultáció
  a tagállami
  kezdeményezésekről | A
  tagállami
  kezdeményezéseken alapuló jogalkotási eljárások |
| 1.   Az
  EK-Szerződés 67
  .
  cikkének (1) bekezdése, illetve az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése és a 42.
  cikke alapján valamely tagállam által benyújtott kezdeményezéssel kapcsolatban az eljárási szabályzat e cikke és a 36–39. cikke, a 43. és az 55. cikke alapján kell eljárni. | 1.   Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés 76.
  cikke alapján valamely tagállam által benyújtott kezdeményezéssel kapcsolatban az eljárási szabályzat e cikke valamint 36–39. cikke, 43. és 55. cikke alapján kell eljárni |
| 2.   Az illetékes bizottság felhívhatja a kezdeményező
  tagállam egy képviselőjét
  , hogy
  ismertesse
  a bizottság előtt a kezdeményezést.
  Ezt a képviselőt
  elkísérheti a Tanács elnöksége. | 2.   Az illetékes bizottság felhívhatja a kezdeményező
  tagállamok képviselőit
  , hogy
  ismertessék
  a bizottság előtt kezdeményezésüket. A képviselőket
  elkísérheti a Tanács elnöksége. |
| 3.   Mielőtt az illetékes bizottság szavaz, megkérdezi a Bizottságot, hogy készített-e álláspontot a kezdeményezésről; és ha igen, felkéri a Bizottságot álláspontjának ismertetésére. | 3.   Mielőtt az illetékes bizottság szavaz, megkérdezi a Bizottságot, hogy készített-e álláspontot a kezdeményezésről; és ha igen, felkéri a Bizottságot álláspontjának ismertetésére. |
| 4.   Ha egyidejűleg vagy rövid időn belül kettő vagy több a Bizottságtól vagy a tagállamoktól származó olyan javaslatot nyújtanak be a Parlamenthez, amelyek jogalkotási célja megegyezik, a Parlament egy jelentésben foglalkozik velük. A jelentésben az illetékes bizottság jelzi, hogy melyik szöveghez javasol módosítást, az összes többi szövegre pedig a jogalkotási állásfoglalásban utal. | 4.   Ha egyidejűleg vagy rövid időn belül kettő vagy több a Bizottságtól vagy a tagállamoktól származó olyan javaslatot nyújtanak be a Parlamenthez, amelyek jogalkotási célja megegyezik, a Parlament egy jelentésben foglalkozik velük. A jelentésben az illetékes bizottság jelzi, hogy melyik szöveghez javasol módosítást, az összes többi szövegre pedig a jogalkotási állásfoglalásban utal. |
| 5.
     
  Az EU-Szerződés 39. cikk (1) bekezdésében említett időszak akkor veszi kezdetét, amikor a plenáris ülésen bejelentik, hogy a Parlament megfelelő indokolással ellátott kezdeményezést kapott a hivatalos nyelveken, amely indokolás igazolja, hogy a kezdeményezés összhangban van az EK-Szerződéshez mellékelt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvvel. | |
| Módosítás 11 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  58 cikk – 1 bekezdés |
| (1)   A Bizottság javaslatára vonatkozó parlamenti álláspont elfogadását követő időszakban az illetékes bizottság elnöke és előadója figyelemmel kíséri a javaslat előrehaladását az eljárásban a Tanács általi elfogadásáig, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács és a Bizottság betartsa
  a módosításokkal
  kapcsolatos kötelezettségvállalását a Parlament felé. | (1)   A Bizottság javaslatára vonatkozó parlamenti álláspont elfogadását követő időszakban az illetékes bizottság elnöke és előadója figyelemmel kíséri a javaslat előrehaladását az eljárásban a Tanács általi elfogadásáig, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács és a Bizottság megfelelően betartsa
  az állásponttal
  kapcsolatos kötelezettségvállalását a Parlament felé. |
| Módosítás 12 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  59 cikk – 1 alcím |
| Együttdöntési
  eljárás | Rendes jogalkotási
  eljárás |
| | (Az egész szöveget érintő módosítás: az eljárási szabályzat teljes szövegében az „együttdöntés”, és „együttdöntési eljárás” szövegrészek helyébe a „rendes jogalkotási eljárás” szöveg lép.) |
| Módosítás 13 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  60 cikk |
| 60. cikk


  Az 1975. évi közös nyilatkozatban szereplő egyeztető eljárás



  1.
     
  Ha bizonyos fontos közösségi határozatok esetén a Tanács el kíván térni a Parlament véleményétől, a Parlament véleménye kinyilvánításakor a Tanáccsal egyeztetési eljárást indíthat, a Bizottság aktív közreműködésével.




  2.
     
  Ezt az eljárást a Parlament indítja meg, akár saját, akár a Tanács kezdeményezésére.




  3.
     
  Az egyeztető bizottságba delegált küldöttség összetételére és eljárására, valamint az eredmények Parlamenttel való közlésére vonatkozóan a 68. cikk alkalmazandó.




  4.
     
  Az illetékes bizottság az egyeztetés eredményéről jelentést készít. E jelentésről a Parlament vitát és szavazást tart. | törölve |
| Módosítás 14 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  61 cikk – cím |
| A Tanács
  közös
  álláspontjának közlése | A Tanács álláspontjának közlése |
| | (Az egész szöveget érintő módosítás: „a Tanács közös álláspontja” vagy a „közös álláspont” szavakat az eljárási szabályzat teljes szövegében „a Tanács álláspontja” vagy az „álláspont” szavak váltják fel.) |
| Módosítás 15 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  62 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés |
| Az EK-Szerződés 252. cikkének g) pontja, illetve az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdése szerinti határidő-meghosszabbításhoz az elnök a Tanács hozzájárulását kéri. | törölve |
| Módosítás 16 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  62 cikk – 2 bekezdés |
| (2)   Az elnök értesíti a Parlamentet az
  EK-Szerződés 251
  . cikkének
  (7) bekezdése
  szerinti határidő-hosszabbításról, függetlenül attól, hogy az a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére történt. | (2)   Az elnök értesíti a Parlamentet az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés 294
  . cikkének
  (14) bekezdése
  szerinti határidő-hosszabbításról, függetlenül attól, hogy az a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére történt. |
| | (Az egész szöveget érintő módosítás: az EU-Szerződés és az EK-Szerződés cikkeinek számozását az egész eljárási szabályzatban ki kell igazítani az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés konszolidált változatának megfelelően.) |
| Módosítás 17 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  62 cikk – 3 bekezdés |
| (3)
     
  Az elnök az illetékes bizottság elnökével való konzultációt követően, az EK-Szerződés 252. cikkének g) pontja alapján, hozzájárulhat a Tanács határidő-hosszabbításra irányuló kérelméhez. | törölve |
| Módosítás 18 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  65 cikk – 4 bekezdés |
| (4)
     
  A (3) bekezdéstől eltérve, ha a Parlament elutasítása az EK-Szerződés 252. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozik, az elnök a Bizottságot javaslata visszavonására kéri fel. Ha a Bizottság ennek eleget tesz, az elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a jogalkotási eljárás lezárult. | törölve |
| Módosítás 73 és 88 |
| II. cím – 6a fejezet (új) – cím (a 74. cikk után) |
| | |
| Módosítás 20 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  74 a cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be) |
| | 74a. cikk


  A Szerződés rendes felülvizsgálata



  1.
     
  A 41. és a 48. cikkel összhangban az illetékes bizottság jelentést terjeszthet a Parlament elé, melyben a Szerződések módosítását javasolhatja a Tanácsnak.




  2.
     
  Ha az Európai Tanács konvent összehívásáról határoz, az Európai Parlament abban részt vevő képviselőit a Parlament az Elnökök Értekezlete javaslatára nevezi ki.




  A Parlament küldöttsége megválasztja vezetőjét, valamint jelöltjeit a konvent által felállított bármely irányító csoportban vagy elnökségben betöltendő tisztségre.




  3.
     
  Ha az Európai Tanács a Parlament egyetértését kéri a Szerződések módosítására vonatkozó javaslatok megvizsgálása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló döntéshez, az ügyet a 81. cikkel összhangban az illetékes bizottsághoz kell utalni. |
| Módosítás 21 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  74 b cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be) |
| | 74b. cikk


  A Szerződés egyszerűsített felülvizsgálata



  A 41. és a 48. cikkel összhangban az illetékes bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentést terjeszthet a Parlament elé, melyben az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részében foglalt rendelkezések egészben vagy részben történő felülvizsgálatát javasolhatja az Európai Tanácsnak. |
| Módosítás 22 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  74 c cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be) |
| | 74c. cikk


  Csatlakozási szerződések



  1.
     
  Bármely európai államnak az Európai Unióba történő felvételre irányuló kérelmét az illetékes bizottsághoz kell utalni megtárgyalásra.




  2.
     
  A Parlament az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő javaslata alapján határozhat úgy, hogy a kérelmező állammal folytatandó tárgyalások megkezdése előtt tanácskozásra kéri fel a Bizottságot és a Tanácsot.




  3.
     
  A tárgyalások folyamán a Bizottság és a Tanács rendszeresen és teljes körűen – szükség esetén bizalmas formában – tájékoztatja az illetékes bizottságot a tárgyalások állásáról.




  4.
     
  A Parlament az illetékes bizottság jelentése alapján a tárgyalások bármely szakaszában ajánlásokat fogadhat el, és kérheti ezek figyelembevételét az Európai Unióba történő felvételt kérő állam csatlakozási szerződésének megkötése előtt.




  5.
     
  A tárgyalások befejezés után, de még a megállapodás aláírása előtt a megállapodástervezetet a 81. cikkel összhangban benyújtják a Parlamenthez hozzájárulás céljából. |
| | (A 89. cikk törlésre kerül.) |
| Módosítás 23 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  74 d cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be) |
| | 74d. cikk


  Kilépés az Unióból



  Ha egy tagállam az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint ki kíván lépni az Unióból, az ügyet az illetékes bizottsághoz kell utalni. A 74c. cikket értelemszerűen kell alkalmazni. A Parlament a kilépésre vonatkozó megállapodással való egyetértésről a leadott szavazatok többségével határoz. |
| Módosítás 24 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  74 e cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be) |
| | 74e cikk


  Az alapelvek valamely tagállam általi megsértése



  1.
     
  A Parlament az illetékes bizottság 41. és 48. cikknek megfelelően elkészített különjelentése alapján:










  (a) | szavazhat a Tanácsot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó, indokolással ellátott javaslatról; |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

11 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  A hetedik parlamenti ciklus végéig bizonyos tagállamoknak további képviselői helyeket biztosító megállapodás hatálybalépéséig (1) az (1) bekezdés rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. Az érintett tagállamokat fel kell kérni, hogy nemzeti jogszabályaiknak megfelelően jelöljenek ki megfigyelőket.

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

36 cikk

Az
  alapvető jogok, a szubszidiaritás és az arányosság elve, a jogállamiság és a pénzügyi vonatkozások vizsgálata

Az
  Európai Unió Alapjogi Chartájának tiszteletben tartása

Jogalkotási javaslat vizsgálata során
  a Parlament
  különös figyelmet fordít az alapvető jogok
  tiszteletben
  tartására, különös tekintettel arra, hogy a jogalkotási eljárás összhangban legyen
  az Európai Unió alapjogi
  chartájával, a szubszidiaritás és az arányosság elvével és a jogállamisággal. Továbbá, ha egy javaslatnak pénzügyi vonatkozásai vannak, a Parlament megállapítja, hogy a megfelelő anyagi források rendelkezésre állnak-e.

1.
     A Parlament
  minden tevékenysége során teljes mértékben
  tiszteletben
  tartja
  az Európai Unió Alapjogi
  Chartájában megállapított alapvető jogokat.

A Parlament teljes mértékben tiszteletben tartja továbbá az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében, valamint 6. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt jogokat és elveket.

2.
     
  Amennyiben az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább 40 képviselő azon a véleményen van, hogy egy jogalkotási aktusra irányuló javaslat vagy annak részei nem felelnek meg az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt jogoknak, kérésükre az ügyet a Charta értelmezésére illetékesbizottsághoz kell utalni. E bizottság véleményét az illetékes bizottság jelentéséhez mellékelni kell.

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

38 cikk – -1 bekezdés (új)

(-1)
     
  Ha egy jogalkotási aktusra irányuló javaslatnak pénzügyi vonatkozásai vannak, a Parlament megállapítja, hogy a megfelelő anyagi források rendelkezésre állnak-e.

Módosítás 8

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

38 a cikk (új)

38a. cikk

A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartására irányuló vizsgálat

1.
     
  A jogalkotási aktusra irányuló javaslat vizsgálatakor a Parlament különös figyelmet fordít a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartására.

2.
     
  A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottság bármely jogalkotási aktusra irányuló javaslattal kapcsolatban határozhat úgy, hogy ajánlásokat tesz az illetékes bizottság számára.

3.
     
  Ha egy nemzeti parlament a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének és a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikkének megfelelően indoklással ellátott véleményt küld az elnöknek, e dokumentumot az illetékes bizottsághoz utalják, és tájékoztatás céljából továbbítják szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottságnak.

4.
     
  A nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv 4. cikkében említett sürgős esetek kivételével az illetékes bizottság nem tartja meg a zárószavazást a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 6. cikkében megállapított nyolchetes határidő lejárta előtt.

5.
     
  Amennyiben azon indoklással ellátott vélemények, amelyek azt állítják hogy a jogalkotási aktusra irányuló javaslat nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a nemzeti parlamenteknek biztosított összes szavazat legalább egyharmadát vagy – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 76. cikke alapján előterjesztett jogalkotási aktusra irányuló javaslat esetén – egynegyedét teszik ki, a Parlament mindaddig nem határoz, amíg a javaslat szerzője nem fejti ki, hogyan szándékozik a továbbiakban eljárni.

6.
     
  Amennyiben a rendes jogalkotási eljárás keretében azon indoklással ellátott vélemények, amelyek azt állítják hogy a jogalkotási aktusra irányuló javaslat nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, a nemzeti parlamenteknek biztosított összes szavazatnak legalább az egyszerű többségét teszik ki, az illetékes bizottság – a nemzeti parlamentek és a Bizottság által benyújtott, indoklással ellátott vélemények figyelembevételét, valamint a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottság véleményének meghallgatását követően – azt ajánlhatja a Parlamentnek, hogy a szubszidiaritás elvének megsértése miatt utasítsa el a javaslatot, vagy benyújthat a Parlamentnek bármilyen más ajánlást, amely tartalmazhat a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával kapcsolatos módosításra irányuló javaslatokat. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáért felelős bizottság véleményét mellékelik az ilyen ajánláshoz.

Az ajánlást vita és szavazás céljából a Parlament elé kell terjeszteni. Amennyiben a javaslat elutasítására irányuló ajánlást a leadott szavazatok többségével elfogadják, az elnök bejelenti az eljárás lezárását. Ha a Parlament nem utasítja el a javaslatot, az eljárás a Parlament által jóváhagyott ajánlások figyelembevételével folytatódik.

Módosítás 9

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

44 cikk

Konzultáció
  a tagállami
  kezdeményezésekről

A
  tagállami
  kezdeményezéseken alapuló jogalkotási eljárások

1.   Az
  EK-Szerződés 67
  .
  cikkének (1) bekezdése, illetve az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése és a 42.
  cikke alapján valamely tagállam által benyújtott kezdeményezéssel kapcsolatban az eljárási szabályzat e cikke és a 36–39. cikke, a 43. és az 55. cikke alapján kell eljárni.

1.   Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés 76.
  cikke alapján valamely tagállam által benyújtott kezdeményezéssel kapcsolatban az eljárási szabályzat e cikke valamint 36–39. cikke, 43. és 55. cikke alapján kell eljárni

2.   Az illetékes bizottság felhívhatja a kezdeményező
  tagállam egy képviselőjét
  , hogy
  ismertesse
  a bizottság előtt a kezdeményezést.
  Ezt a képviselőt
  elkísérheti a Tanács elnöksége.

2.   Az illetékes bizottság felhívhatja a kezdeményező
  tagállamok képviselőit
  , hogy
  ismertessék
  a bizottság előtt kezdeményezésüket. A képviselőket
  elkísérheti a Tanács elnöksége.

3.   Mielőtt az illetékes bizottság szavaz, megkérdezi a Bizottságot, hogy készített-e álláspontot a kezdeményezésről; és ha igen, felkéri a Bizottságot álláspontjának ismertetésére.

3.   Mielőtt az illetékes bizottság szavaz, megkérdezi a Bizottságot, hogy készített-e álláspontot a kezdeményezésről; és ha igen, felkéri a Bizottságot álláspontjának ismertetésére.

4.   Ha egyidejűleg vagy rövid időn belül kettő vagy több a Bizottságtól vagy a tagállamoktól származó olyan javaslatot nyújtanak be a Parlamenthez, amelyek jogalkotási célja megegyezik, a Parlament egy jelentésben foglalkozik velük. A jelentésben az illetékes bizottság jelzi, hogy melyik szöveghez javasol módosítást, az összes többi szövegre pedig a jogalkotási állásfoglalásban utal.

4.   Ha egyidejűleg vagy rövid időn belül kettő vagy több a Bizottságtól vagy a tagállamoktól származó olyan javaslatot nyújtanak be a Parlamenthez, amelyek jogalkotási célja megegyezik, a Parlament egy jelentésben foglalkozik velük. A jelentésben az illetékes bizottság jelzi, hogy melyik szöveghez javasol módosítást, az összes többi szövegre pedig a jogalkotási állásfoglalásban utal.

5.
     
  Az EU-Szerződés 39. cikk (1) bekezdésében említett időszak akkor veszi kezdetét, amikor a plenáris ülésen bejelentik, hogy a Parlament megfelelő indokolással ellátott kezdeményezést kapott a hivatalos nyelveken, amely indokolás igazolja, hogy a kezdeményezés összhangban van az EK-Szerződéshez mellékelt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvvel.

Módosítás 11

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

58 cikk – 1 bekezdés

(1)   A Bizottság javaslatára vonatkozó parlamenti álláspont elfogadását követő időszakban az illetékes bizottság elnöke és előadója figyelemmel kíséri a javaslat előrehaladását az eljárásban a Tanács általi elfogadásáig, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács és a Bizottság betartsa
  a módosításokkal
  kapcsolatos kötelezettségvállalását a Parlament felé.

(1)   A Bizottság javaslatára vonatkozó parlamenti álláspont elfogadását követő időszakban az illetékes bizottság elnöke és előadója figyelemmel kíséri a javaslat előrehaladását az eljárásban a Tanács általi elfogadásáig, elsősorban annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács és a Bizottság megfelelően betartsa
  az állásponttal
  kapcsolatos kötelezettségvállalását a Parlament felé.

Módosítás 12

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

59 cikk – 1 alcím

Együttdöntési
  eljárás

Rendes jogalkotási
  eljárás

(Az egész szöveget érintő módosítás: az eljárási szabályzat teljes szövegében az „együttdöntés”, és „együttdöntési eljárás” szövegrészek helyébe a „rendes jogalkotási eljárás” szöveg lép.)

Módosítás 13

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

60 cikk

60. cikk

Az 1975. évi közös nyilatkozatban szereplő egyeztető eljárás

1.
     
  Ha bizonyos fontos közösségi határozatok esetén a Tanács el kíván térni a Parlament véleményétől, a Parlament véleménye kinyilvánításakor a Tanáccsal egyeztetési eljárást indíthat, a Bizottság aktív közreműködésével.

2.
     
  Ezt az eljárást a Parlament indítja meg, akár saját, akár a Tanács kezdeményezésére.

3.
     
  Az egyeztető bizottságba delegált küldöttség összetételére és eljárására, valamint az eredmények Parlamenttel való közlésére vonatkozóan a 68. cikk alkalmazandó.

4.
     
  Az illetékes bizottság az egyeztetés eredményéről jelentést készít. E jelentésről a Parlament vitát és szavazást tart.

törölve

Módosítás 14

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

61 cikk – cím

A Tanács
  közös
  álláspontjának közlése

A Tanács álláspontjának közlése

(Az egész szöveget érintő módosítás: „a Tanács közös álláspontja” vagy a „közös álláspont” szavakat az eljárási szabályzat teljes szövegében „a Tanács álláspontja” vagy az „álláspont” szavak váltják fel.)

Módosítás 15

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

62 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

Az EK-Szerződés 252. cikkének g) pontja, illetve az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdése szerinti határidő-meghosszabbításhoz az elnök a Tanács hozzájárulását kéri.

törölve

Módosítás 16

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

62 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az elnök értesíti a Parlamentet az
  EK-Szerződés 251
  . cikkének
  (7) bekezdése
  szerinti határidő-hosszabbításról, függetlenül attól, hogy az a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére történt.

(2)   Az elnök értesíti a Parlamentet az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés 294
  . cikkének
  (14) bekezdése
  szerinti határidő-hosszabbításról, függetlenül attól, hogy az a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére történt.

(Az egész szöveget érintő módosítás: az EU-Szerződés és az EK-Szerződés cikkeinek számozását az egész eljárási szabályzatban ki kell igazítani az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés konszolidált változatának megfelelően.)

Módosítás 17

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

62 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  Az elnök az illetékes bizottság elnökével való konzultációt követően, az EK-Szerződés 252. cikkének g) pontja alapján, hozzájárulhat a Tanács határidő-hosszabbításra irányuló kérelméhez.

törölve

Módosítás 18

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

65 cikk – 4 bekezdés

(4)
     
  A (3) bekezdéstől eltérve, ha a Parlament elutasítása az EK-Szerződés 252. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozik, az elnök a Bizottságot javaslata visszavonására kéri fel. Ha a Bizottság ennek eleget tesz, az elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a jogalkotási eljárás lezárult.

törölve

Módosítás 73 és 88

II. cím – 6a fejezet (új) – cím (a 74. cikk után)

Módosítás 20

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

74 a cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

74a. cikk

A Szerződés rendes felülvizsgálata

1.
     
  A 41. és a 48. cikkel összhangban az illetékes bizottság jelentést terjeszthet a Parlament elé, melyben a Szerződések módosítását javasolhatja a Tanácsnak.

2.
     
  Ha az Európai Tanács konvent összehívásáról határoz, az Európai Parlament abban részt vevő képviselőit a Parlament az Elnökök Értekezlete javaslatára nevezi ki.

A Parlament küldöttsége megválasztja vezetőjét, valamint jelöltjeit a konvent által felállított bármely irányító csoportban vagy elnökségben betöltendő tisztségre.

3.
     
  Ha az Európai Tanács a Parlament egyetértését kéri a Szerződések módosítására vonatkozó javaslatok megvizsgálása céljából felállítandó konvent összehívásának mellőzéséről szóló döntéshez, az ügyet a 81. cikkel összhangban az illetékes bizottsághoz kell utalni.

Módosítás 21

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

74 b cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

74b. cikk

A Szerződés egyszerűsített felülvizsgálata

A 41. és a 48. cikkel összhangban az illetékes bizottság az Európai Unióról szóló szerződés 48. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentést terjeszthet a Parlament elé, melyben az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részében foglalt rendelkezések egészben vagy részben történő felülvizsgálatát javasolhatja az Európai Tanácsnak.

Módosítás 22

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

74 c cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

74c. cikk

Csatlakozási szerződések

1.
     
  Bármely európai államnak az Európai Unióba történő felvételre irányuló kérelmét az illetékes bizottsághoz kell utalni megtárgyalásra.

2.
     
  A Parlament az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő javaslata alapján határozhat úgy, hogy a kérelmező állammal folytatandó tárgyalások megkezdése előtt tanácskozásra kéri fel a Bizottságot és a Tanácsot.

3.
     
  A tárgyalások folyamán a Bizottság és a Tanács rendszeresen és teljes körűen – szükség esetén bizalmas formában – tájékoztatja az illetékes bizottságot a tárgyalások állásáról.

4.
     
  A Parlament az illetékes bizottság jelentése alapján a tárgyalások bármely szakaszában ajánlásokat fogadhat el, és kérheti ezek figyelembevételét az Európai Unióba történő felvételt kérő állam csatlakozási szerződésének megkötése előtt.

5.
     
  A tárgyalások befejezés után, de még a megállapodás aláírása előtt a megállapodástervezetet a 81. cikkel összhangban benyújtják a Parlamenthez hozzájárulás céljából.

(A 89. cikk törlésre kerül.)

Módosítás 23

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

74 d cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

74d. cikk

Kilépés az Unióból

Ha egy tagállam az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerint ki kíván lépni az Unióból, az ügyet az illetékes bizottsághoz kell utalni. A 74c. cikket értelemszerűen kell alkalmazni. A Parlament a kilépésre vonatkozó megállapodással való egyetértésről a leadott szavazatok többségével határoz.

Módosítás 24

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

74 e cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

74e cikk

Az alapelvek valamely tagállam általi megsértése

1.
     
  A Parlament az illetékes bizottság 41. és 48. cikknek megfelelően elkészített különjelentése alapján:

(a)

szavazhat a Tanácsot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó, indokolással ellátott javaslatról;

| (b) | szavazhat a Bizottságot vagy a tagállamot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (2) bekezdése szerinti javaslat benyújtására felhívó javaslatról; |
| --- | --- |

(b)

szavazhat a Bizottságot vagy a tagállamot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (2) bekezdése szerinti javaslat benyújtására felhívó javaslatról;

| (c) | szavazhat a Tanácsot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (3) bekezdése szerinti, vagy – azt követően – az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó javaslatról. |
| --- | --- |

(c)

szavazhat a Tanácsot az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (3) bekezdése szerinti, vagy – azt követően – az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó javaslatról.

2.
     
  A Tanácsnak az Európai Unióról szóló szerződés 7. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján benyújtott javaslattal való egyetértésre irányuló kérelmét az érintett tagállam által benyújtott észrevételekkel együtt a Parlamentben bejelentik, és 81. cikknek megfelelően az illetékes bizottsághoz utalják. A sürgős és indokolt eseteket kivéve a Parlament az illetékes bizottság javaslata alapján határoz.

3.
     
  Az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelő határozatokhoz a leadott szavazatok kétharmada és egyben az összes képviselő többségének szavazata szükséges.

4.
     
  Ha az Elnökök Értekezlete engedélyezi, az illetékes bizottság ehhez kapcsolódó állásfoglalásra irányuló indítványt nyújthat be. Ez az állásfoglalásra irányuló indítvány a Parlament véleményét tükrözi a tagállam által elkövetett súlyos jogsértésről, a megfelelő szankciókról és e szankciók megváltoztatásáról, illetve visszavonásáról.

5.
     
  Az illetékes bizottság biztosítja, hogy a Parlament teljes körű tájékoztatást kapjon, és szükség esetén a (3) bekezdés alapján adott egyetértéséhez kapcsolódó nyomon követési intézkedésről kikérjék véleményét. A Tanácsot felkérik, hogy nyújtson megfelelő tájékoztatást a fejleményekről. Az illetékes bizottságnak az Elnökök Értekezlete engedélyével készített javaslata alapján a Parlament a Tanácsnak szóló ajánlásokat fogadhat el.

(A II. cím 15. fejezete törlésre kerül.)

Módosítás 25

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

74 f cikk (új) (a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

74f. cikk

A Parlament összetétele

A parlamenti ciklus vége előtt kellő időben a Parlament – illetékes bizottságának a 41. cikk értelmében készített jelentése alapján –javaslatot tehet összetételének módosítására. Az Európai Tanácsnak a Parlament összetételét meghatározó határozattervezetét a 81. cikk szerint kell megvizsgálni.

Módosítás 26

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

82 cikk (74 g cikként a 6a fejezetbe (új) illesztendő be)

82
  . cikk

Parlamenti eljárások

1.   A tagállamok közötti megerősített együttműködés
  és az EU-Szerződés 40a. cikkének (2) bekezdése szerint a Parlamenttel történő konzultáció
  bevezetésére irányuló
  tagállami
  kérelmeket
  vagy bizottsági javaslatokat
  az elnök az illetékes bizottsághoz utalja megfontolásra. Az eljárási szabályzat 37., 38., 39., 43.,
  53-60
  . és a 81. cikke megfelelően alkalmazandó.

74g
  . cikk

A tagállamok közötti megerősített együttműködés

1.   A tagállamok közötti megerősített együttműködés bevezetésére irányuló kérelmeket az
  Európai Unióról szóló szerződés 20. cikke szerint az
  elnök az illetékes bizottsághoz utalja megfontolásra. Az eljárási szabályzat 37., 38., 39., 43.,
  53–59
  . és a 81. cikke megfelelően alkalmazandó.

2.   Az illetékes bizottság megvizsgálja az
  EK-Szerződés 11
  . cikkének és az
  EU-Szerződés 27a
  .
  , 27b., 40., 43., 44. és 44a.
  cikkének betartását.

2.   Az illetékes bizottság megvizsgálja az
  Európai Unióról szóló szerződés 20
  . cikkének és az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés 326–334
  . cikkének betartását.

3.   A megerősített együttműködés keretében javasolt további jogszabályokat az együttműködés létrejöttét követően a Parlament ugyanolyan eljárások szerint kezeli, mint amelyekre nem a megerősített együttműködés alkalmazandó.

3.   A megerősített együttműködés keretében javasolt további jogszabályokat az együttműködés létrejöttét követően a Parlament ugyanolyan eljárások szerint kezeli, mint amelyekre nem a megerősített együttműködés alkalmazandó.
  A 43. cikk alkalmazandó.

(A II. cím 10. fejezete törlésre kerül.)

Módosítás 27 és 28

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 cikk

Általános költségvetés

Többéves pénzügyi keret

Az Európai Unió általános költségvetésének és pótköltségvetéseinek vizsgálatára szolgáló végrehajtási eljárásokat, az Európai Közösségeket létrehozó szerződések pénzügyi rendelkezéseivel összhangban, a Parlament állásfoglalásával fogadják el és e szabályzathoz (2) mellékletként csatolják.

Ha a Tanács a Parlament egyetértését kéri a többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló rendeletre irányuló javaslathoz, az ügyet a 81. cikkben megállapított eljárás szerint az illetékes bizottsághoz kell utalni. A Parlament egyetértéséhez képviselői többségének szavazata szükséges.

(AzV. melléklet törlésre kerül.)

Módosítás 29

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 a cikk (új)

75a. cikk

Munkadokumentumok

1.
     
  A következő dokumentumokat bocsátjáka képviselők rendelkezésére:

| (a) | a Bizottság által benyújtott költségvetési tervezet; |
| --- | --- |

(a)

a Bizottság által benyújtott költségvetési tervezet;

| (b) | a költségvetési tervezetről a Tanácsban folytatott tárgyalások összefoglalója; |
| --- | --- |

(b)

a költségvetési tervezetről a Tanácsban folytatott tárgyalások összefoglalója;

| (c) | a Tanács álláspontja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (3) bekezdése értelmében elkészített költségvetési tervezetről; |
| --- | --- |

(c)

a Tanács álláspontja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (3) bekezdése értelmében elkészített költségvetési tervezetről;

| (d) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 315. cikke szerinti ideiglenes tizenkettedekről szóló határozattervezetek. |
| --- | --- |

(d)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 315. cikke szerinti ideiglenes tizenkettedekről szóló határozattervezetek.

2.
     
  E dokumentumokat az illetékes bizottsághoz kell utalni. Az érintett bizottságok véleményt nyilváníthatnak.

3.
     
  Ha más bizottság is véleményt kíván nyilvánítani, az elnök e véleményeknek az illetékes bizottsággal történő közlésére határidőt állapít meg.

(Az V. melléklet 1. cikke törlésre kerül.)

Módosítás 30

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 b cikk (új)

75b. cikk

A költségvetési tervezet vizsgálata – első szakasz

1.
     
  Az alábbi feltételeket figyelembe véve, bármely képviselő módosítástervezeteket terjeszthet elő a költségvetési tervezethez, illetve mellettük támogatólag felszólalhat.

2.
     
  A módosítástervezetek csak abban az esetben fogadhatók el, ha írásban, legalább 40 képviselő aláírásával, illetve képviselőcsoport vagy bizottság nevében kerülnek előterjesztésre, meghatározzák azt a költségvetési tételt, amelyre a tervezet vonatkozik, és biztosítják a bevételek és a kiadások közötti egyensúly fenntartását. A módosítástervezetek tartalmazzák a kérdéses költségvetési tétel magyarázatára vonatkozó valamennyi lényeges információt.

A költségvetési tervezetre vonatkozó minden módosítástervezetet írásban indokolni kell.

3.
     
  Az elnök a módosítástervezetek előterjesztésére határidőt állapít meg.

4.
     
  Az illetékes bizottság a benyújtott szövegekről parlamenti megvitatásuk előtt nyilvánít véleményt.

Az illetékes bizottságban elutasított módosítástervezeteket nem kell szavazásra bocsátani a Parlamentben, kivéve, ha azt az elnök által megállapítandó határidő lejárta előtt valamely bizottság vagy legalább 40 képviselő írásban kéri; ez a határidő semmiképpen nem lehet rövidebb a szavazás kezdetét megelőző huszonnégy óránál.

5.
     
  A parlamenti költségvetési előirányzatokhoz előterjesztett, a Parlament által a költségvetési előirányzat elkészítésekor már elutasított módosítástervezetekhez hasonló módosítástervezeteket csak az illetékes bizottság kedvező véleménye esetén kell megvitatni.

6.
     
  Az 55. cikk (2) bekezdésétől eltérően, a Parlament külön és egymást követő szavazást tart:

| — | valamennyi módosítástervezetről, |
| --- | --- |

—

valamennyi módosítástervezetről,

| — | a költségvetési tervezet valamennyi szakaszáról; |
| --- | --- |

—

a költségvetési tervezet valamennyi szakaszáról;

| — | a költségvetési tervezetet érintő állásfoglalási indítványról. |
| --- | --- |

—

a költségvetési tervezetet érintő állásfoglalási indítványról.

A 161. cikk (4)–(8) bekezdése mindanzonáltal alkalmazandó.

7.
     
  A költségvetési tervezet azon jogcímcsoportjai, alcímei, címei és szakaszai, amelyekre vonatkozólag nem terjesztettek elő módosítástervezeteket, elfogadottnak tekintendők.

8.
     
  A módosítástervezetek elfogadásához a parlamenti képviselők többségének szavazata szükséges.

9.
     
  Ha a Parlament a költségvetési tervezetet módosította, az így módosított költségvetési tervezetet az indokolásokkal együtt a Tanácshoz és a Bizottsághoz kell továbbítani.

10.
     
  Azon ülés jegyzőkönyvét, amelyen a Parlament a költségvetés-tervezetről véleményt nyilvánított, a Tanácshoz és a Bizottsághoz továbbítják.

(Az V. melléklet 3. cikke törlésre kerül.)

Módosítás 31

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 c cikk (új)

75c. cikk

Háromoldalú pénzügyi megbeszélések

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatodik részének II. címében említett költségvetési eljárások keretében az elnök rendszeres üléseken vesz részt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság elnökeivel a Bizottság kezdeményezésére. Az elnök minden szükséges lépést megtesz annak érdekében, hogy a fent említett eljárások végrehajtásának megkönnyítése érdekében előmozdítsa az intézmények közötti konzultációkat és az intézmények álláspontjainak egyeztetését.

A Parlament elnöke ezt a feladatot átruházhatja egy költségvetési ügyekben tapasztalt alelnökre vagy a költségvetési ügyekért felelős bizottság elnökére.

Módosítás 32

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 d cikk (új)

75d. cikk

Költségvetési egyeztetés

1.
     
  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének (4) bekezdése értelmében az elnök hívja össze az egyeztetőbizottságot.

2.
     
  A költségvetési eljárás során a Parlamentet az egyeztetőbizottság ülésein képviselő küldöttség a Tanács küldöttségének létszámával megegyező számú tagból áll.

3.
     
  A küldöttség tagjait a képviselőcsoportok jelölik ki minden évben a Tanács álláspontjáról tartott parlamenti szavazás előtt, lehetőleg a költségvetési ügyekért felelős bizottság és a többi érintett bizottság tagjai közül. A küldöttséget a Parlament elnöke vezeti. Az elnök ezt a tisztséget átruházhatja egy költségvetési ügyekben tapasztalt alelnökre vagy a költségvetési ügyekért felelős bizottság elnökére.

4.
     
  A 68. cikk (2), (4), (5), (7) és (8) bekezdése alkalmazandó.

5.
     
  Ha az egyeztetőbizottság közös szövegtervezetben állapodik meg, az ügyet a Parlament e megállapodás időpontjától számított 14 napon belül tartandó egyik ülésének napirendjére kell tűzni. A közös szövegtervezetet minden képviselő rendelkezésére kell bocsátani. A 69. cikk (2) és (3) bekezdését kell alkalmazni.

6.
     
  A közös szövegtervezet egésze egyetlen szavazás tárgya. A szavazás név szerint történik. A közös szövegtervezet jóváhagyottnak tekintendő, hacsak a Parlament képviselőinek többsége el nem utasítja azt.

7.
     
  Ha a Parlament jóváhagyja a közös szövegtervezetet, a Tanács pedig elutasítja azt, az illetékes bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikke (7) bekezdésének d) pontja szerint megerősítés céljából előterjesztheti a Parlament által a Tanács álláspontjához fűzött módosítások egy részét vagy egészét.

A megerősítésről szóló szavazást a közös szövegtervezet Tanács általi elutasításáról szóló közlemény időpontjától számított 14 napon belül tartandó egyik parlamenti ülés napirendjére kell tűzni.

A módosítások megerősítettnek tekintendők, ha azokat a parlamenti képviselők többsége, valamint a leadott szavazatok háromötöde jóváhagyta.

Módosítás 33

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 e cikk (új)

75e. cikk

A költségvetés végleges elfogadása

Ha az elnök meggyőződött arról, hogy a költségvetést az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkének rendelkezéseivel összhangban fogadták el, a Parlamentben bejelenti, hogy a költségvetést véglegesen elfogadták. Intézkedik a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetéséről.

(Az V. melléklet 4. cikke törlésre kerül.)

Módosítás 34

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

75 f cikk (új)

75f. cikk

Az ideiglenes tizenkettedek rendszere

1.
     
  Az ideiglenes tizenkettedet meghaladó kiadás engedélyezésére irányuló tanácsi határozatokat az illetékes bizottság elé kell utalni.

2.
     
  Az illetékes bizottság határozattervezetet terjeszthet elő az (1) bekezdésben említett kiadás csökkentésére. A Parlament erről a Tanács határozatának elfogadását követő 30 napon belül határoz.

3.
     
  A Parlament képviselői többségének szavazatával dönt.

(Az V. melléklet 7. cikke törlésre kerül.)

Módosítás 35

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

79 a cikk (új)

79a. cikk

A Parlament költségvetési javaslatának elkészítésekor alkalmazandó eljárás

1.
     
  A Parlament költségvetésének vonatkozásában az Elnökség és a költségvetésért felelős bizottság egymást követő szakaszokban hoz határozatot

| (a) | a létszámtervről; |
| --- | --- |

(a)

a létszámtervről;

| (b) | a költségvetési javaslatok előzetes tervezetéről és a költségvetési javaslatok tervezetéről. |
| --- | --- |

(b)

a költségvetési javaslatok előzetes tervezetéről és a költségvetési javaslatok tervezetéről.

2.
     
  A létszámtervet érintő határozatokat a következő eljárás szerint hozzák meg:

| (a) | az Elnökség minden pénzügyi évre elkészíti a létszámtervet; |
| --- | --- |

(a)

az Elnökség minden pénzügyi évre elkészíti a létszámtervet;

| (b) | adott esetben, amennyiben a költségvetésért felelős bizottság véleménye eltér az Elnökség által hozott első határozatoktól, az Elnökség és a költségvetésért felelős bizottság között egyeztetési eljárást kezdenek; |
| --- | --- |

(b)

adott esetben, amennyiben a költségvetésért felelős bizottság véleménye eltér az Elnökség által hozott első határozatoktól, az Elnökség és a költségvetésért felelős bizottság között egyeztetési eljárást kezdenek;

| (c) | az eljárás végén, az eljárási szabályzat 207. cikke (3) bekezdésének megfelelően, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikke alapján hozott határozatok sérelme nélkül az Elnökség meghozza a létszámtervet érintő becsléséről szóló végső határozatot. |
| --- | --- |

(c)

az eljárás végén, az eljárási szabályzat 207. cikke (3) bekezdésének megfelelően, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikke alapján hozott határozatok sérelme nélkül az Elnökség meghozza a létszámtervet érintő becsléséről szóló végső határozatot.

3.
     
  A költségvetési javaslatokat illetően a javaslatok elkészítésére irányuló eljárás akkor kezdődik, amikor az Elnökség végleges határozatot hozott a létszámtervről. Ezen eljárás szakaszai azonosak a 79. cikkben megállapított eljárás szakaszaival. Amennyiben a költségvetési ügyekért felelős bizottság és az Elnökség álláspontja egymástól jelentősen eltér, egyeztetési eljárást kezdenek.

(A 79. cikk (7) bekezdése és az V. melléklet 8. cikke törlésre kerül.)

Módosítás 37

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

81 cikk – 1 bekezdés

(1)   Ha a javasolt jogszabályhoz a Parlament
  hozzájárulását
  kérik, a Parlament az illetékes bizottságnak a dokumentum jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlása alapján hoz határozatot.

(1)   Ha a javasolt jogszabályhoz a Parlament
  egyetértését
  kérik, a Parlament az illetékes bizottságnak a dokumentum jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlása alapján hoz határozatot.

A Parlament egyetlen szavazás keretében határoz az
  EK-Szerződés és az EU-Szerződés
  alapján a jóváhagyását igénylő jogszabályról; módosítást nem lehet benyújtani.
  A hozzájárulás
  elfogadásához szükséges többség az
  EK-Szerződés
  vagy az
  EU-Szerződés
  azon cikkében megjelölt többség, amely a javasolt jogszabály jogalapját képezi.

A Parlament egyetlen szavazás keretében határoz az
  Európai Unióról szóló szerződés vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  alapján a jóváhagyását igénylő jogszabályról; módosítást nem lehet benyújtani.
  Az egyetértés
  elfogadásához szükséges többség az
  Európai Unióról szóló szerződés
  vagy az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés
  azon cikkében megjelölt többség, amely a javasolt jogszabály jogalapját képezi.

Módosítás 38

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

81 cikk – 2 bekezdés

(2)   A csatlakozási szerződésekre, a nemzetközi megállapodásokra és a közös elvek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítására a
  89.,
  90.,
  illetve a 102. cikk
  alkalmazandó értelemszerűen.
  Az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított
  eljárás alá tartozó megerősített együttműködésre a
  82. cikk
  alkalmazandó
  .

(2)   A csatlakozási szerződésekre, a nemzetközi megállapodásokra és a közös elvek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítására a
  74c., 74e, illetve a
  90.
  cikk
  alkalmazandó értelemszerűen.
  A rendes jogalkotási
  eljárás alá tartozó megerősített együttműködésre a
  74g. cikk
  alkalmazandó.

(Az egész szöveget érintő módosítás: az „EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás” kifejezés helyébe az eljárási szabályzat teljes szövegében a „rendes jogalkotási eljárás” kifejezés lép.)

Módosítás 39

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

81 cikk – 3 bekezdés

(3)   Ha a Parlament
  hozzájárulása
  szükséges egy jogalkotási javaslathoz, az illetékes bizottság az eljárás kedvező eredményének elősegítése érdekében határozhat úgy, hogy a
  Bizottság javaslatához
  időközi jelentést terjeszt a Parlament elé a
  javaslat
  módosítására vagy végrehajtására vonatkozó ajánlásokat tartalmazó állásfoglalási indítvánnyal együtt.

(3)   Ha a Parlament
  egyetértése
  szükséges egy jogalkotási
  aktusra irányuló
  javaslathoz
  vagy tervezett nemzetközi megállapodáshoz
  , az illetékes bizottság az eljárás kedvező eredményének elősegítése érdekében határozhat úgy, hogy a
  javaslatról szóló
  időközi jelentést terjeszt a Parlament elé a
  javasolt aktus
  módosítására vagy végrehajtására vonatkozó ajánlásokat tartalmazó állásfoglalási indítvánnyal együtt.

Ha a Parlament legalább egy ajánlást jóváhagy, az elnök a Tanáccsal történő tanácskozás folytatását kéri.

Az illetékes bizottság a Parlament hozzájárulására vonatkozó végleges ajánlását a Tanáccsal való tárgyalás eredményének fényében teszi.

(Az egész szöveget érintő módosítás: az 56. és 57. cikk kivételével az eljárási szabályzat teljes szövegében a „Bizottság javaslata” és a „jogalkotási javaslat” kifejezések helyébe a „jogalkotási aktusra irányuló javaslat” vagy a „javasolt jogalkotási aktus” kifejezés lép, a szövegkörnyezettől függően.)

Módosítás 76

87 a cikk (új)

87a. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

Amennyiben egy jogalkotási aktus felhatalmazza a Bizottságot, hogy kiegészítse vagy módosítsa valamely jogalkotási aktus egyes nem alapvető fontosságú elemeit, az illetékes bizottság

| — | megvizsgálja a felhatalmazáson alapuló jogi aktus tervezetét, amelyet ellenörzés céljából továbbítanak a Parlamentnek, |
| --- | --- |

—

megvizsgálja a felhatalmazáson alapuló jogi aktus tervezetét, amelyet ellenörzés céljából továbbítanak a Parlamentnek,

| — | a jogalkotási aktus rendelkezéseinek megfelelően állásfoglalásra irányuló indítvány formájában megfelelő javaslatokat nyújthat be a Parlamentnek. |
| --- | --- |

—

a jogalkotási aktus rendelkezéseinek megfelelően állásfoglalásra irányuló indítvány formájában megfelelő javaslatokat nyújthat be a Parlamentnek.

A 88. cikk (1), (2) és (3) bekezdésének rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.

Módosítás 41

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

IIa cím (új) (beillesztendő a 12 fejezet elé)

Módosítás 42

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

12 fejezet – cím

Módosítás 43

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

92 cikk

92. cikk

A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezése

1.
     
  A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezését megelőzően az elnök felkéri a Tanács soros elnökét, hogy az EU-Szerződés 21. cikke alapján tegyen nyilatkozatot a Parlament előtt. Az elnök ugyanekkor a Bizottság elnökét is nyilatkozattételre hívja fel.

2.
     
  A közös kül- és biztonságpolitika új főképviselőjének az EK-Szerződés 207. cikkének (2) bekezdése szerinti kinevezését követően, de hivatalba lépését megelőzően az elnök felkéri a főképviselőt, hogy tegyen nyilatkozatot az illetékes bizottságnak és válaszoljon kérdéseire.

3.
     
  Az (1) és a (2) bekezdésben említett nyilatkozatokat és válaszokat követően a Parlament az illetékes bizottság kezdeményezésére vagy a 121. cikkel összhangban ajánlást tehet.

törölve

Módosítás 44

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

93 cikk – cím

A közös kül- és biztonságpolitika
  különleges
  képviselőinek kinevezése

Különleges képviselők

Módosítás 45

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

93 cikk – 4 a bekezdés (új)

(4a)
     
  A Tanács által bizonyos politikai kérdésekkel kapcsolatos megbízással kinevezett különleges képviselőt – saját vagy a Parlament kezdeményezésére – felhívhatják az illetékes bizottság előtt történő nyilatkozattételre.

(A 94. cikk (3) bekezdése törlésre kerül.)

Módosítás 46

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

94 cikk

94. cikk

A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének és más különleges képviselőknek a nyilatkozatai

1.
     
  A főképviselőt évente legalább négyszer felhívják a Parlamentben történő nyilatkozattételre. A 110. cikk alkalmazandó.

2.
     
  A főképviselőt évente legalább négy alkalommal felhívják, hogy vegyen részt az illetékes bizottság ülésein nyilatkozattétel és kérdések megválaszolása céljából. A főképviselőt – ha a bizottság szükségesnek tartja, vagy a főképviselő saját kezdeményezésére – más alkalmakra is meghívhatják.

3.
     
  Ha egy különleges képviselőt a Tanács nevez ki bizonyos politikai kérdésekkel kapcsolatos megbízással, a képviselőt – saját vagy a Parlament kezdeményezésére – felhívhatják az illetékes bizottság előtt történő nyilatkozattételre.

törölve

Módosítás 47

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

96 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az érintett bizottságok törekednek arra, hogy a közös kül- és
  biztonságpolitika
  főképviselője, a Tanács és a Bizottság rendszeresen és időszerűen tájékoztassa őket az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának alakulásáról és végrehajtásáról, minden alkalommal, amikor a közös kül- és biztonságpolitika keretében kiadásokkal járó határozatot fogadnak el, és a közös kül- és biztonságpolitikai intézkedések végrehajtásával kapcsolatos minden más pénzügyi megfontolásról. Kivételesen a Bizottság, a Tanács vagy a főképviselő kérésére, a bizottság az eljárás zárt ülésen történő lefolytatását rendelheti el.

(2)   Az érintett bizottságok törekednek arra, hogy a
  Bizottság alelnöke/az Unió
  közös kül- és
  biztonságpolitikai
  főképviselője, a Tanács és a Bizottság rendszeresen és időszerűen tájékoztassa őket az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának alakulásáról és végrehajtásáról, minden alkalommal, amikor a közös kül- és biztonságpolitika keretében kiadásokkal járó határozatot fogadnak el, és a közös kül- és biztonságpolitikai intézkedések végrehajtásával kapcsolatos minden más pénzügyi megfontolásról. Kivételesen a Bizottság, a Tanács vagy a főképviselő kérésére, a bizottság az eljárás zárt ülésen történő lefolytatását rendelheti el.

(Az egész szöveget érintő módosítás: a „közös kül- és biztonságpolitika főképviselője” kifejezés helyébe az eljárási szabályzat teljes szövegében a „Bizottság alelnöke/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselője” lép.)

Módosítás 48

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

96 cikk – 3 bekezdés

(3)   A
  Tanács
  által megállapított, a közös kül- és biztonságpolitika fő szempontjairól és az alapvető lehetőségeiről – beleértve az Unió költségvetését érintő pénzügyi vonatkozásokat – készült konzultációs dokumentumról
  éves
  vitát tartanak. A 110. cikkben meghatározott eljárások alkalmazandók.

(3)   A z alelnök/főképviselő
  által megállapított, a közös kül- és biztonságpolitika fő szempontjairól és az alapvető lehetőségeiről – beleértve
  a közös kül- és biztonságpolitikát, valamint
  az Unió költségvetését érintő pénzügyi vonatkozásokat – készült konzultációs dokumentumról
  évente kétszer
  vitát tartanak. A 110. cikkben meghatározott eljárások alkalmazandók.

Módosítás 49

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

14 fejezet – cím

törölve

Módosítás 50

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

99 cikk

99. cikk

A Parlament tájékoztatása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén

1.
     
  Az illetékes bizottság biztosítja, hogy a Parlamentet teljes körűen és rendszeresen tájékoztassák a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés körébe tartozó tevékenységekről, és a Parlament véleményét kellőképpen figyelembe vegyék, amikor a Tanács az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján az Unió egy adott ügyben történő fellépését meghatározó közös álláspontot fogad el.

2.
     
  A Bizottság vagy a Tanács kérésére kivételes esetben a bizottság az eljárás zárt ülésen történő lefolytatásáról határozhat.

3.
     
  Az EU-Szerződés 39. cikkének (3) bekezdésében említett vitát e szabályzat 110. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított rendelkezéseknek megfelelően folytatják le.

törölve

Módosítás 51

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

100 cikk

100. cikk

Konzultáció a Parlamenttel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén

A Parlamenttel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti konzultáció e szabályzat 36-39., 43., 44. és 55. cikke alapján történik.

Adott esetben a javaslat megvitatását legkésőbb az EU-Szerződés 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapított határidő lejártát megelőzően tartandó utolsó ülés napirendjére tűzik.

Ha a Tanácsnak az Europol igazgatóját és igazgatótanácsi tagjait kinevező határozattervezetéről kérik ki a Parlament véleményét, e szabályzat 108. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

törölve

Módosítás 52

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

101 cikk

101. cikk

Ajánlások a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén

1.
     
  A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos ügyekben illetékes bizottság az EU-Szerződés VI. címe által szabályozott területeken az Elnökök Értekezlete engedélyének megszerzését követően, illetve az eljárási szabályzat 121. cikke szerinti javaslat alapján a Tanács részére ajánlásokat fogalmazhat meg.

2.
     
  Sürgős esetekben az (1) bekezdésben említett engedélyt az elnök is megadhatja, és hasonlóképpen az elnök engedélyezheti az illetékes bizottság rendkívüli ülését is.

3.
     
  Az így kidolgozott ajánlásokat a következő ülés napirendjére tűzik. A 97. cikk (4) bekezdése megfelelően alkalmazandó.

(Lásd a 121. cikk értelmezését.)

törölve

Módosítás 53

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

105 cikk

1.   Ha
  a
  Tanács a Bizottság
  elnökének jelöléséről megállapodott
  , az elnök felkéri a jelöltet, hogy tegyen nyilatkozatot, és ismertesse politikai céljait a Parlament előtt. A nyilatkozatot vita követi.

A
  Tanácsot meghívják, hogy vegyen részt a vitában.

1.   Ha
  az Európai
  Tanács
  jelöltet javasol
  a Bizottság
  elnöki tisztségére
  , az elnök felkéri a jelöltet, hogy tegyen nyilatkozatot, és ismertesse politikai irányvonalait a Parlament előtt. A nyilatkozatot vita követi.

Az Európai
  Tanácsot meghívják, hogy vegyen részt a vitában.

2.   A Parlament a
  leadott szavazatok többségével jóváhagyja vagy elutasítja a jelölést
  .

A szavazás titkos.

2.   A Parlament
  összes képviselője többségével választja meg
  a
  Bizottság elnökét
  .

A szavazás titkos.

3.   Ha a jelöltet megválasztják, az elnök tájékoztatja erről a Tanácsot, és felkéri a Tanácsot, illetve a Bizottság megválasztott elnökét, hogy közös megegyezéssel tegyenek javaslatot az egyes biztosi tisztségekre vonatkozóan.

3.   Ha a jelöltet megválasztják, az elnök tájékoztatja erről a Tanácsot, és felkéri a Tanácsot, illetve a Bizottság megválasztott elnökét, hogy közös megegyezéssel tegyenek javaslatot az egyes biztosi tisztségekre vonatkozóan.

4.   Ha a Parlament
  a jelölést nem hagyja jóvá, az elnök felkéri a
  Tanácsot, hogy
  állítson
  új jelöltet.

4.   Ha a
  jelölt nem kapja meg a szükséges többséget, a
  Parlament
  elnöke felkéri az Európai
  Tanácsot, hogy
  egy hónapon belül javasoljon
  új jelöltet
  , akit ugyanezen eljárás szerint választanak meg
  .

Módosítás 54

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

107 a cikk (új)

107a. cikk

Az Európai Unió Bírósága bíráinak és főtanácsnokainak jelölése

Illetékes bizottságának javaslatára a Parlament megválasztja jelöltjét abba a héttagú testületbe, amelynek feladata a Bíróság és a Törvényszék bíró- és főtanácsnokjelöltjei alkalmasságának vizsgálata.

Módosítás 55

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

121 cikk – 1 bekezdés

(1)   Egy képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő a Tanácsnak címzett ajánlási javaslatot nyújthat be az
  EU-Szerződés
  V.
  és VI. címeinek
  hatálya alá tartozó ügyekben, illetve ha a 90., illetve 91. cikk hatálya alá tartozó nemzetközi megállapodásról a Parlamenttel nem konzultáltak.

(1)   Egy képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő a Tanácsnak címzett ajánlási javaslatot nyújthat be az
  Európai Unióról szóló szerződés
  V.
  címének
  hatálya alá tartozó ügyekben, illetve ha a 90., illetve 91. cikk hatálya alá tartozó nemzetközi megállapodásról a Parlamenttel nem konzultáltak.

Módosítás 56

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

124 cikk – -1 bekezdés (új)

(-1)
     
  Ahol az Európai Unió működéséről szóló szerződés az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal való konzultációról rendelkezik, az elnök kezdeményezi a konzultációs eljárást, és erről tájékoztatja a Parlamentet.

Módosítás 57

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

124 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét az illetékes bizottsághoz utalják.

Módosítás 58

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

125 cikk – -1 bekezdés (új)

(-1)
     
  Ahol az Európai Unió működéséről szóló szerződés a Régiók Bizottságával való konzultációról rendelkezik, az elnök kezdeményezi a konzultációs eljárást, és erről tájékoztatja a Parlamentet.

Módosítás 59

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

125 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A Régiók Bizottsága véleményét az illetékes bizottsághoz utalják.

Módosítás 91

129 cikk

129. cikk

A Tanács közös álláspontjának az együttműködési eljárás során történő jóváhagyását követő határozathozatal elmulasztásának következményei

Ha a közös álláspontot a Parlament az álláspontnak az EK-Szerződés 252. cikke alapján történő közlését követő három – illetve a Tanács hozzájárulásával négy – hónapon belül nem utasította el és nem módosította, a Tanács pedig elmulasztja a közös álláspontnak megfelelően javasolt jogszabály elfogadását, az elnök a jogi ügyekben illetékes bizottsággal történő konzultációt követően a Parlament nevében az EK-Szerződés 232. cikke alapján a Bíróságnál keresetet nyújthat be a Tanács ellen.

törölve

Módosítás 61

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

132 cikk

Az Elnökök Értekezlete jelöli a Parlament küldöttségének tagjait bármely
  konventbe,
  konferenciára vagy más hasonló szervbe, amelynek parlamenti képviselők a tagjai, és bízza meg a küldöttséget bármely vonatkozó európai parlamenti állásfoglalással összefüggő feladattal. A küldöttség elnököt és szükség szerint egy vagy több alelnököt választ.

Az Elnökök Értekezlete jelöli a Parlament küldöttségének tagjait bármely konferenciára vagy más hasonló szervbe, amelynek parlamenti képviselők a tagjai, és bízza meg a küldöttséget bármely vonatkozó európai parlamenti állásfoglalással összefüggő feladattal. A küldöttség elnököt és szükség szerint egy vagy több alelnököt választ.

Módosítás 65

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

149 cikk – 12 bekezdés

(12)   Az
  EK-Szerződés 197
  . cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal
  és
  a Tanáccsal a
  beszédidő
  megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

(12)   Az
  Európai Unió működéséről szóló szerződés 230
  . cikkének sérelme nélkül az elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal
  és az Európai Tanács elnökével
  a
  felszólalási idő
  megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

(Ez a bekezdés a 149. cikk utolsó bekezdése lesz.)

Módosítás 67

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

204 cikk – cím

Az ombudsman
  kinevezése

Az ombudsman
  megválasztása

Módosítás 68

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

204 cikk – 7 bekezdés

(7)   A
  kinevezett
  személyt haladéktalanul felhívják a Bíróság előtti eskütételre.

(7)   A
  megválasztott
  személyt haladéktalanul felhívják a Bíróság előtti eskütételre.

Módosítás 69

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

V. melléklet – 2. cikk

2. cikk

Arány

1.
     
  Az alábbi feltételeknek megfelelően bármely képviselő az új legmagasabb arányt megállapító határozati javaslatokat terjeszthet elő és mellettük támogatólag felszólalhat.

2.
     
  Az ilyen javaslatok csak abban az esetben fogadhatók el, ha írásban, legalább negyven képviselő aláírásával, illetve képviselőcsoport vagy bizottság nevében kerülnek előterjesztésre.

3.
     
  Az elnök az ilyen javaslatok előterjesztésére határidőt állapít meg.

4.
     
  Az illetékes bizottság a javaslatokról parlamenti megvitatásukat megelőzően jelentést készít.

5.
     
  Ezután a Parlament szavaz a javaslatokról.

A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz.

Ha a Tanács tájékoztatta a Parlamentet az új arány megállapításának jóváhagyásáról, az elnök a Parlamentben bejelenti, hogy az új módosított arányt elfogadták.

Ellenkező esetben a Tanács álláspontját az illetékes bizottsághoz utalják.

törölve

Módosítás 70

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

V melléklet – 5 cikk

5. cikk

A Tanács tanácskozásainak vizsgálata – második szakasz

1.
     
  Ha a Tanács a Parlament által elfogadott egy vagy több módosítást megváltoztatott, a Tanács által így módosított szöveget az illetékes bizottsághoz utalják.

2.
     
  Az alábbi feltételeket is figyelembe véve, bármely képviselő a Tanács által módosított szövegekhez módosításokat terjeszthet elő, illetve mellettük támogatólag felszólalhat.

3.
     
  Az ilyen módosítások csak abban az esetben fogadhatók el, amennyiben írásban és legalább negyven képviselő aláírásával, illetve bizottság nevében terjesztik elő és biztosítják a bevételek és a kiadások közötti egyensúly fenntartását. A 49. cikk (5) bekezdése nem alkalmazandó.

A módosítástervezetek csak abban az esetben fogadhatók el, ha a Tanács által módosított szövegekre vonatkoznak.

4.
     
  Az elnök a módosítástervezetek előterjesztésére határidőt állapít meg.

5.
     
  Az illetékes bizottság a Tanács által módosított szövegekről állásfoglalást készít, és a módosított szövegekhez előterjesztett módosítástervezetekről véleményt nyilvánít.

6.
     
  A Tanács által módosított szövegekhez beterjesztett módosítástervezeteket a 3. cikk (4) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül bocsátják szavazásra a Parlamentben. A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz. Ha a módosítástervezeteket elfogadják, a Tanács által módosított szövegek elutasítottnak tekintendők. Elutasítás esetén a Tanács által módosított szövegek tekintendők elfogadottaknak.

7.
     
  A Parlament által elfogadott javasolt változtatásokkal kapcsolatos tanácskozás eredményének a Tanács által készített összefoglalóját megvitatják, és azt követően állásfoglalási indítványt bocsáthatnak szavazásra.

8.
     
  Az e cikkben szabályozott eljárás befejezését követően, és a 6. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, az Elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a költségvetést véglegesen elfogadták. Az Elnök intézkedik a Hivatalos Lapban történő kihirdetésről.

törölve

Módosítás 71

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

V melléklet – 6 cikk

6. cikk

Teljes elutasítás

1.
     
  Bármely bizottság vagy legalább negyven képviselő lényeges okból a teljes költségvetés-tervezet elutasítására vonatkozó javaslatot terjeszthet elő. Az ilyen javaslat csak abban az esetben fogadható el, amennyiben írásos indokolással és az elnök által megállapított határidőn belül terjesztették elő. Az elutasítás indokai nem lehetnek ellentmondásosak.

2.
     
  Az illetékes bizottság az ilyen javaslat parlamenti szavazásra bocsátását megelőzően véleményt nyilvánít.

A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok kétharmadával határoz. Ha a javaslatot elfogadják, a teljes költségvetés-tervezetet a Tanácshoz utalják vissza.

törölve

---

(1)  
  Az Európai Tanács 2008. december 11-i és 12-i következtetései alapján.

(2)  
  Lásd V. melléklet.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. november 24., kedd

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/111

---

2009. november 24., keddElektronikus hírközlő hálózatok és szolgáltatások ***III

P7_TA(2009)0068

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv, az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló 2002/19/EK irányelv és az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló 2002/20/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó közös szövegtervezetről (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 285 E/17

(Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetre (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2007)0697) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a módosított javaslatra (COM(2008)0724),

tekintettel a második olvasat során a Tanács közös álláspontjával (2) kapcsolatban kialakított álláspontjára (3),

tekintettel a Bizottság véleményére a Parlament közös állásponthoz fűzött módosításairól (COM(2009)0420),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére,

tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A7-0070/2009),

| 1. | elfogadja a közös szövegtervezetet; |
| --- | --- |

1.

elfogadja a közös szövegtervezetet;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 3. | utasítja főtitkárát, hogy – miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

utasítja főtitkárát, hogy – miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2008.9.24., P6_TA(2008)0449.

(2)  Elfogadott szövegek, 2009.5.6., P6_TA(2009)0361.

(3)  HL C 103. E, 2009.5.5., 1. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/112

---

2009. november 24., keddPeszticidekre vonatkozó statisztikák ***III

P7_TA(2009)0069

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, a peszticidekre vonatkozó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó közös szövegtervezetről (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 285 E/18

(Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetre (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2006)0778) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

tekintettel a második olvasat során a Tanács közös álláspontjával (2) kapcsolatban kialakított álláspontjára (3),

tekintettel a Bizottság véleményére a Parlament közös állásponthoz fűzött módosításairól (COM(2009)0486),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére,

tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A7-0063/2009),

| 1. | elfogadja a közös szövegtervezetet; |
| --- | --- |

1.

elfogadja a közös szövegtervezetet;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 3. | utasítja főtitkárát, hogy – miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

3.

utasítja főtitkárát, hogy – miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak – írja alá a jogi aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 66. E, 2009.3.20., 98. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2009.4.24., P6_TA(2009)0318.

(3)  HL C 38. E, 2009.2.17., 1. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/113

---

2009. november 24., keddA közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok területén (kodifikált szöveg) ***I

P7_TA(2009)0070

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a közösségi pénzügyi támogatás transzeurópai hálózatok területén történő nyújtásának általános szabályairól szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (kodifikált szöveg) (COM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

2010/C 285 E/19

(Együttdöntési eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0113),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 156. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0039/2009),

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamódszeréről szóló, 1994. december 20-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0057/2009),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport véleménye szerint a szóban forgó javaslat a meglévő szövegek érdemi módosítás nélküli egyszerű egységes szerkezetbe foglalását tartalmazza,

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgálataiból álló tanácsadó munkacsoport ajánlásainak megfelelően kiigazított formában;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/114

---

2009. november 24., keddMakroszintű pénzügyi támogatás Grúziának *

P7_TA(2009)0071

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Grúziának nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

2010/C 285 E/20

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0523),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0269/2009),

tekintettel a grúziai konfliktussal foglalkozó független nemzetközi tényfeltáró küldöttség 2009. szeptemberi jelentésére (Tagliavini-jelentés),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0060/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/115

---

2009. november 24., keddMakroszintű pénzügyi támogatás Örményországnak *

P7_TA(2009)0072

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Örményországnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

2010/C 285 E/21

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0531),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0268/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0059/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/116

---

2009. november 24., keddMakroszintű pénzügyi támogatás Szerbiának *

P7_TA(2009)0073

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Szerbiának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

2010/C 285 E/22

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0513),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0270/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7–0061/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/117

---

2009. november 24., keddMakroszintű pénzügyi támogatás Bosznia-Hercegovinának *

P7_TA(2009)0074

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Bosznia-Hercegovinának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

2010/C 285 E/23

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0596),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7–0278/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7–0067/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/118

---

2009. november 24., keddKözös hozzáadottértékadó-rendszer *

P7_TA(2009)0075

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló tanácsi irányelvtervezetről (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

2010/C 285 E/24

(Konzultációs eljárás– ismételt konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács tervezetére (10893/2009),

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2007)0677),

tekintettel 2008. július 8-i állásfoglalására (1),

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács ismételten konzultált a Parlamenttel (C7-0002/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 59. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0055/2009),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja javaslatát vagy annak helyébe új szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja javaslatát vagy annak helyébe új szöveget kíván léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A Tanács tervezete | Módosítás |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Irányelvtervezet – módosító jogszabály


  8 preambulumbekezdés |
| (8) | Bulgária és Románia a csatlakozás keretében felhatalmazást kapott arra, hogy a kisvállalkozások számára adómentességet biztosítson, valamint hogy a nemzetközi személyszállítást továbbra is mentesítse a héa alól. Az egyértelműség és az egységesség érdekében ezeket az eltéréseket bele kell foglalni az irányelvbe. |

A Tanács tervezete

Módosítás

Módosítás 1

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

8 preambulumbekezdés

(8)

Bulgária és Románia a csatlakozás keretében felhatalmazást kapott arra, hogy a kisvállalkozások számára adómentességet biztosítson, valamint hogy a nemzetközi személyszállítást továbbra is mentesítse a héa alól. Az egyértelműség és az egységesség érdekében ezeket az eltéréseket bele kell foglalni az irányelvbe.

| (8) | Bulgária és Románia a csatlakozás keretében felhatalmazást kapott arra, hogy a kisvállalkozások számára adómentességet biztosítson, valamint hogy a nemzetközi személyszállítást továbbra is mentesítse a héa alól. Az egyértelműség és az egységesség érdekében ezeket az eltéréseket bele kell foglalni az irányelvbe.
  Ezen eltérések jogszerűségét és szükségességét legalább kétévente felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(8)

Bulgária és Románia a csatlakozás keretében felhatalmazást kapott arra, hogy a kisvállalkozások számára adómentességet biztosítson, valamint hogy a nemzetközi személyszállítást továbbra is mentesítse a héa alól. Az egyértelműség és az egységesség érdekében ezeket az eltéréseket bele kell foglalni az irányelvbe.
  Ezen eltérések jogszerűségét és szükségességét legalább kétévente felül kell vizsgálni.

Módosítás 2

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

9 preambulumbekezdés

| (9) | Az adólevonási jog vonatkozásában alapelv, hogy az csak akkor gyakorolható, ha az adóalany az érintett termékeket és szolgáltatásokat
  a vállalkozási tevékenységéhez
  használja fel. Ezt a szabályt az ingatlan értékesítésével
  és a hozzá kapcsolódó ráfordításokkal
  kapcsolatban egyértelműbbé kell tenni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy az adóalanyok egyenlő bánásmódban részesüljenek olyan esetekben, amikor a vállalkozási tevékenység céljára használt ingatlan nem kizárólag e tevékenységre szolgál. |
| --- | --- |

(9)

Az adólevonási jog vonatkozásában alapelv, hogy az csak akkor gyakorolható, ha az adóalany az érintett termékeket és szolgáltatásokat
  a vállalkozási tevékenységéhez
  használja fel. Ezt a szabályt az ingatlan értékesítésével
  és a hozzá kapcsolódó ráfordításokkal
  kapcsolatban egyértelműbbé kell tenni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy az adóalanyok egyenlő bánásmódban részesüljenek olyan esetekben, amikor a vállalkozási tevékenység céljára használt ingatlan nem kizárólag e tevékenységre szolgál.

| (9) | Az adólevonási jog vonatkozásában alapelv, hogy az csak akkor gyakorolható, ha az adóalany az érintett termékeket és szolgáltatásokat
  adólevonásra jogosító tevékenységeihez
  használja fel. Ezt a szabályt az ingatlan értékesítésével kapcsolatban egyértelműbbé kell tenni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy az adóalanyok egyenlő bánásmódban részesüljenek olyan esetekben, amikor a vállalkozási tevékenység céljára használt ingatlan nem kizárólag e tevékenységre szolgál.
  Következésképpen az adólevonási jog eredeti gyakorlását célszerű az olyan ügyletekhez vezető használatra korlátozni, amelyek az adó követelhetővé válásakor adólevonásra jogosítanak. |
| --- | --- |

(9)

Az adólevonási jog vonatkozásában alapelv, hogy az csak akkor gyakorolható, ha az adóalany az érintett termékeket és szolgáltatásokat
  adólevonásra jogosító tevékenységeihez
  használja fel. Ezt a szabályt az ingatlan értékesítésével kapcsolatban egyértelműbbé kell tenni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy az adóalanyok egyenlő bánásmódban részesüljenek olyan esetekben, amikor a vállalkozási tevékenység céljára használt ingatlan nem kizárólag e tevékenységre szolgál.
  Következésképpen az adólevonási jog eredeti gyakorlását célszerű az olyan ügyletekhez vezető használatra korlátozni, amelyek az adó követelhetővé válásakor adólevonásra jogosítanak.

Módosítás 3

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

10 preambulumbekezdés

| (10) | Bár
  értékük és gazdasági élettartamuk, valamint annak következtében, hogy vegyes célú felhasználásuk általános gyakorlat
  ,
  az ingatlan és a hozzá kapcsolódó kiadások jelentik azokat a legfőbb eseteket, amikor a szabályok egyértelművé tételére és megerősítésére van szükség,
  a szubszidiaritás elvével összhangban indokolt a tagállamok számára engedélyezni, hogy a vállalkozás vagyonának részét képező tartós ingóságokra is alkalmazzák ugyanezt a szabályt
  . |
| --- | --- |

(10)

Bár
  értékük és gazdasági élettartamuk, valamint annak következtében, hogy vegyes célú felhasználásuk általános gyakorlat
  ,
  az ingatlan és a hozzá kapcsolódó kiadások jelentik azokat a legfőbb eseteket, amikor a szabályok egyértelművé tételére és megerősítésére van szükség,
  a szubszidiaritás elvével összhangban indokolt a tagállamok számára engedélyezni, hogy a vállalkozás vagyonának részét képező tartós ingóságokra is alkalmazzák ugyanezt a szabályt
  .

| (10) | Tekintve, hogy –
  értékük és gazdasági élettartamuk, valamint annak következtében, hogy vegyes célú felhasználásuk általános gyakorlat
  –
  az ingatlan és a hozzá kapcsolódó kiadások jelentik azokat a legfőbb eseteket, amikor a szabályok egyértelművé tételére és megerősítésére van szükség,
  az eredeti adólevonási jogot indokolt az adóalany részére értékesített ingatlan javakra, illetve az ezekhez kötődő fontosabb szolgáltatásokra is alkalmazni, melyek gazdasági értékük miatt az ingatlanszerzéshez hasonlíthatók
  .
  Ezzel ellentétben ki kell zárni e szabály alól azokat a kisebb helyreállításokat vagy javításokat, melyek korlátozott gazdasági jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- |

(10)

Tekintve, hogy –
  értékük és gazdasági élettartamuk, valamint annak következtében, hogy vegyes célú felhasználásuk általános gyakorlat
  –
  az ingatlan és a hozzá kapcsolódó kiadások jelentik azokat a legfőbb eseteket, amikor a szabályok egyértelművé tételére és megerősítésére van szükség,
  az eredeti adólevonási jogot indokolt az adóalany részére értékesített ingatlan javakra, illetve az ezekhez kötődő fontosabb szolgáltatásokra is alkalmazni, melyek gazdasági értékük miatt az ingatlanszerzéshez hasonlíthatók
  .
  Ezzel ellentétben ki kell zárni e szabály alól azokat a kisebb helyreállításokat vagy javításokat, melyek korlátozott gazdasági jelentőséggel bírnak.

Módosítás 4

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

11 preambulumbekezdés

| (11) | Annak érdekében, hogy az új szabályok az adóalanyok számára méltányos adólevonási rendszert biztosítsanak, az adólevonásra vonatkozó
  egyéb
  korrekciós szabályokkal összhangban álló olyan korrekciós rendszert kell bevezetni, amely figyelembe veszi az érintett ingatlanok vállalkozási és nem vállalkozási tevékenység céljára történő használatának változásait. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy az új szabályok az adóalanyok számára méltányos adólevonási rendszert biztosítsanak, az adólevonásra vonatkozó
  egyéb
  korrekciós szabályokkal összhangban álló olyan korrekciós rendszert kell bevezetni, amely figyelembe veszi az érintett ingatlanok vállalkozási és nem vállalkozási tevékenység céljára történő használatának változásait.

| (11) | Annak érdekében, hogy az új szabályok az adóalanyok számára méltányos adólevonási rendszert biztosítsanak, az adólevonásra vonatkozó korrekciós szabályokkal összhangban álló olyan korrekciós rendszert kell bevezetni, amely figyelembe veszi az érintett ingatlanok vállalkozási és nem vállalkozási tevékenység céljára történő használatának
  azon
  változásait
  , amelyek a tárgyi eszközként beszerzett ingatlanokra hatályban lévő korrekciós időtartamhoz igazodó idő alatt következnek be
  . |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy az új szabályok az adóalanyok számára méltányos adólevonási rendszert biztosítsanak, az adólevonásra vonatkozó korrekciós szabályokkal összhangban álló olyan korrekciós rendszert kell bevezetni, amely figyelembe veszi az érintett ingatlanok vállalkozási és nem vállalkozási tevékenység céljára történő használatának
  azon
  változásait
  , amelyek a tárgyi eszközként beszerzett ingatlanokra hatályban lévő korrekciós időtartamhoz igazodó idő alatt következnek be
  .

Módosítás 5

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

1 cikk – 12 pont

2006/112/EK irányelv

168 a cikk – 1 bekezdés

(1)   Egy adóalany vállalkozásának vagyonát képező, az adóalany által egyrészt a vállalkozási tevékenység céljára, másrészt saját, illetve alkalmazottai általi használatra szolgáló vagy általában vállalkozásidegen célokra is használt ingatlan esetében az
  ezen ingatlannal kapcsolatos ráfordítások héája a 167., 168., 169. és 173. cikkben foglalt elvekkel összhangban csak a vállalkozási tevékenység céljára való használat arányában vonható le
  .

A 26. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve, az első albekezdésben említett ingatlanhasználati arányban bekövetkező változásokat a
  184–192.
  cikkben megállapított
  elvekkel összhangban az érintett tagállamban meghozott előírások
  szerint kell figyelembe venni.

(1)   Egy adóalany vállalkozásának vagyonát képező, az adóalany által egyrészt a vállalkozási tevékenység céljára, másrészt saját, illetve alkalmazottai általi használatra szolgáló vagy általában vállalkozásidegen célokra is használt ingatlan esetében az
  adókötelezettséggel egyidejűleg keletkező eredeti adólevonási jogot csak az ingatlannak az adólevonásra jogosító tevékenységek céljából történő tényleges gazdasági tevékenységhez való felhasználása arányában lehet gyakorolni
  .

A 26. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve, az első albekezdésben említett ingatlanhasználati arányban bekövetkező változásokat
  az adólevonási jog eredeti gyakorlásának korrekciójához
  a
  187., 188., 190. és 192.
  cikkben megállapított
  feltételek
  szerint kell figyelembe venni.

A második albekezdésben említett változásokat a tárgyi eszközként beszerzett ingatlanok vonatkozásában a tagállamok által a 187. cikk (1) bekezdése alapján megállapított időszakban veszik figyelembe.

Módosítás 6

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

1 cikk – 12 bekezdés

2006/112/EK irányelv

168 a cikk – 2 bekezdés

(2)
     
  A tagállamok az (1) bekezdést olyan egyéb termékekhez kapcsolódó ráfordítások héájára is alkalmazhatják, amelyek meghatározásuk szerint a vállalkozás vagyonának részét képezik.

törölve

Módosítás 7

Irányelvtervezet – módosító jogszabály

1 a cikk (új)

1a. cikk

Értékelés

A Bizottság felméri, hogy milyen mértékben indokolt a tagállamok számára engedélyezni, hogy a 2006/112/EK irányelv 168a. cikkének (1) bekezdését és a 184–192. cikke szerinti általános korrekciós szabályokat a vállalkozás vagyonának részét képező tartós ingóságokra is alkalmazzák. Bármely erre vonatkozó jogalkotási javaslat célja az alkalmazandó szabályok harmonizációja, az olyan tényezők lehető legnagyobb mértékben való kizárása érdekében, amelyek torzíthatnák a versenyt, biztosítandó a belső piac megfelelő működését. Az ilyen jogalkotási javaslatot független hatásvizsgálat kíséri, amely a negatív és a pozitív szempontokat egyaránt figyelembe veszi.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0319.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/121 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/121

---

2009. november 24., keddAz OSPAR egyezmény II. és III. mellékletének módosítása *

P7_TA(2009)0076

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (OSPAR egyezmény) II. és III. melléklete – a szén-dioxid-folyamok földtani közegekben való tárolásával kapcsolatos – módosításainak az Európai Közösség részéről való jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

2010/C 285 E/25

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0236),

tekintettel az EK-szerződés 175. cikkének (1) bekezdésére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0019/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0051/2009),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot annak módosított formájában, és jóváhagyja az egyezmény II. és III. mellékletének módosításait; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozatra irányuló javaslatot annak módosított formájában, és jóváhagyja az egyezmény II. és III. mellékletének módosításait;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Hollandia, Írország, Izland, Luxemburg, Németország, Norvégia, Portugália, Spanyolország, Svájc és Svédország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, Finnország, Franciaország, Hollandia, Írország, Izland, Luxemburg, Németország, Norvégia, Portugália, Spanyolország, Svájc és Svédország kormányának és parlamentjének.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Tanácsi határozatra irányuló javaslat


  4 a preambulumbekezdés (új) |
| | (4a) | A Közösség nemrég fogadta el a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i, 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1). Ezen irányelv értelmében a szén-dioxid földtani közegekben való tárolását azzal a feltétellel kell folytatni, hogy magán-, nemzeti és közösségi támogatásban részesül, és környezetvédelmi szempontból biztonságos technológiának bizonyul; folyamatoson felülvizsgálat alatt is kell tartani környezetvédelmi és biztonsági perspektívából, és semmiképpen sem szolgálhat ösztönzésként a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának növekedésére. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

(4a)

A Közösség nemrég fogadta el a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, 2009. április 23-i, 2009/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (1). Ezen irányelv értelmében a szén-dioxid földtani közegekben való tárolását azzal a feltétellel kell folytatni, hogy magán-, nemzeti és közösségi támogatásban részesül, és környezetvédelmi szempontból biztonságos technológiának bizonyul; folyamatoson felülvizsgálat alatt is kell tartani környezetvédelmi és biztonsági perspektívából, és semmiképpen sem szolgálhat ösztönzésként a fosszilis tüzelőanyagok felhasználásának növekedésére.

Módosítás 2

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | A Közösség és a tagállamok közötti megosztott hatáskör, összekapcsolva a Közösség nemzetközi képviseletében érvényesítendő egységesség alapelvével, a közös fellépést részesíti előnyben a módosításokat jóváhagyó okiratoknak a Közösség és a tagállamai – melyek az egyezmény szerződő felei – általi egyidejű letétbe helyezése céljából; |
| --- | --- |

(4b)

A Közösség és a tagállamok közötti megosztott hatáskör, összekapcsolva a Közösség nemzetközi képviseletében érvényesítendő egységesség alapelvével, a közös fellépést részesíti előnyben a módosításokat jóváhagyó okiratoknak a Közösség és a tagállamai – melyek az egyezmény szerződő felei – általi egyidejű letétbe helyezése céljából;

Módosítás 3

Tanácsi határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 a bekezdés (új)

Azon tagállamoknak, amelyek az egyezmény szerződő felei, törekedniük kell megtenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy ratifikációs vagy jóváhagyó okirataikat egyidejűleg helyezzék letétbe az Európai Közösségével és a többi tagállaméval, lehetőség szerint 2010. június 1-jéig.

---

(1)  
  HL L 140., 2009.6.5., 114. o.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/123

---

2009. november 24., keddAz EK és Dánia között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről létrejött megállapodás (a 2006/326/EK határozat módosítása) *

P7_TA(2009)0077

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

2010/C 285 E/26

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0100),

tekintettel az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontjára és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300 cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0108/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0058/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/124

---

2009. november 24., keddAz EK és Dánia között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás (a 2006/325/EK határozat módosítása) *

P7_TA(2009)0078

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/325/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

2010/C 285 E/27

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0101),

tekintettel az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontjára és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300 cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0109/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0056/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/125

---

2009. november 24., keddA grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási terv *

P7_TA(2009)0079

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a grönlandi laposhalra vonatkozó helyreállítási tervnek az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet keretében történő létrehozásáról szóló, 2005. december 20-i 2115/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló, tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

2010/C 285 E/28

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0127),

tekintettel az EK-Szerződés 37. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0006/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0046/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/126

---

2009. november 24., keddMegállapodás az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozásról szóló egyezményhez (COTIF) történő csatlakozásról *

P7_TA(2009)0080

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösségnek az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i nemzetközi vasúti fuvarozási egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló megállapodás Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

2010/C 285 E/29

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0441),

tekintettel az EK-Szerződés 71. cikkére és 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0164/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0053/2009),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/127

---

2009. november 24., keddA tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyv *

P7_TA(2009)0081

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a tartási kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

2010/C 285 E/30

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0081),

tekintettel az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontjára és 300. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az EK-Szerződés 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0101/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0062/2009),

| 1. | jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a jegyzőkönyv megkötését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, illetve a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, illetve a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/128

---

2009. november 24., keddAz ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész ***I

P7_TA(2009)0083

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás szerint elfogadott egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében történő, az 1999/468/EK tanácsi határozat szerinti kiigazításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról – Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik rész (COM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

2010/C 285 E/31

(Együttdöntési eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0142),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 152. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0047/2009),

tekintettel 2008. szeptember 23-i, a Bizottságnak címzett ajánlásokkal a jogszabályoknak az új komitológiai határozathoz való hozzáigazításáról szóló állásfoglalására (1),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0036/2009),

| 1. | elutasítja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

elutasítja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be új javaslatot a Lisszaboni Szerződés, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének rendelkezései, valamint a fent említett 2008. szeptember 23-i parlamenti állásfoglalás figyelembevételével; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be új javaslatot a Lisszaboni Szerződés, különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének rendelkezései, valamint a fent említett 2008. szeptember 23-i parlamenti állásfoglalás figyelembevételével;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a közösségi vívmányoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével való összehangolására; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a közösségi vívmányoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével való összehangolására;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0424.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/129

---

2009. november 24., keddAz informatika vámügyi alkalmazása *

P7_TA(2009)0084

Az Európai Parlament 2009. november 24-i jogalkotási állásfoglalása a Francia Köztársaságnak az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló tanácsi határozat elfogadására irányuló kezdeményezéséről (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

2010/C 285 E/32

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Francia Köztársaság kezdeményezésére (17483/2008),

tekintettel az EU-Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikkének (1) bekezdésére és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C6-0037/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 100. és 55. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7-0052/2009),

| 1. | jóváhagyja a Francia Köztársaság kezdeményezését, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Francia Köztársaság kezdeményezését, annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Tanácsot a szöveg megfelelő módosítására; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot a szöveg megfelelő módosítására;

| 3. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Francia Köztársaság kezdeményezését; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Francia Köztársaság kezdeményezését;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Francia Köztársaság kormányának. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a Francia Köztársaság kormányának.

| A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| A Francia Köztársaság kezdeményezése


  3 preambulumbekezdés |
| (3) | Erősíteni kell a vámigazgatási szervek közötti együttműködést olyan eljárások megállapításával, amelyek alapján a vámigazgatási szervek közösen tudnak fellépni, és az illegális kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos személyes és egyéb adatokat új adatkezelési és adatátviteli technológiák segítségével ki tudják cserélni, figyelemmel
  az Európa Tanácsnak az egyéneknek
  a személyes
  adataik gépi feldolgozása során való
  védelméről szóló,
  1981. január 28-i
  ,
  Strasbourgban aláírt egyezményének a rendelkezéseire,
  valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. sz. ajánlásában foglalt alapelvekre is. |

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

A Francia Köztársaság kezdeményezése

3 preambulumbekezdés

(3)

Erősíteni kell a vámigazgatási szervek közötti együttműködést olyan eljárások megállapításával, amelyek alapján a vámigazgatási szervek közösen tudnak fellépni, és az illegális kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos személyes és egyéb adatokat új adatkezelési és adatátviteli technológiák segítségével ki tudják cserélni, figyelemmel
  az Európa Tanácsnak az egyéneknek
  a személyes
  adataik gépi feldolgozása során való
  védelméről szóló,
  1981. január 28-i
  ,
  Strasbourgban aláírt egyezményének a rendelkezéseire,
  valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. sz. ajánlásában foglalt alapelvekre is.

| (3) | Erősíteni kell a vámigazgatási szervek közötti együttműködést olyan eljárások megállapításával, amelyek alapján a vámigazgatási szervek közösen tudnak fellépni, és az illegális kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos személyes és egyéb adatokat új adatkezelési és adatátviteli technológiák segítségével ki tudják cserélni, figyelemmel a
  büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott
  személyes
  adatok
  védelméről szóló,
  2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra

   (1), valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. sz. ajánlásában foglalt alapelvekre is. |
| --- | --- |

(3)

Erősíteni kell a vámigazgatási szervek közötti együttműködést olyan eljárások megállapításával, amelyek alapján a vámigazgatási szervek közösen tudnak fellépni, és az illegális kereskedelmi tevékenységekkel kapcsolatos személyes és egyéb adatokat új adatkezelési és adatátviteli technológiák segítségével ki tudják cserélni, figyelemmel a
  büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés keretében feldolgozott
  személyes
  adatok
  védelméről szóló,
  2008. november 27-i 2008/977/IB tanácsi kerethatározatra

   (1), valamint az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. sz. ajánlásában foglalt alapelvekre is.

Módosítás 2

A Francia Köztársaság kezdeményezése

4 preambulumbekezdés

| (4) | Továbbá biztosítani kell, hogy a fellépések az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységgel (Eurojust) együttműködésben folytatott fellépésekkel a lehető legjobban kiegészítsék egymást, lehetővé téve ezen ügynökségek számára, hogy
  hozzáférhessenek
  a váminformációs rendszer
  adataihoz
  . |
| --- | --- |

(4)

Továbbá biztosítani kell, hogy a fellépések az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységgel (Eurojust) együttműködésben folytatott fellépésekkel a lehető legjobban kiegészítsék egymást, lehetővé téve ezen ügynökségek számára, hogy
  hozzáférhessenek
  a váminformációs rendszer
  adataihoz
  .

| (4) | Továbbá biztosítani kell, hogy a fellépések az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységgel (Eurojust) együttműködésben folytatott fellépésekkel a lehető legjobban kiegészítsék egymást, lehetővé téve ezen ügynökségek számára, hogy
  bizonyos feltételekkel megkaphassák
  a váminformációs rendszer
  adatait
  . |
| --- | --- |

(4)

Továbbá biztosítani kell, hogy a fellépések az Európai Rendőrségi Hivatallal (Europol) és az Európai Igazságügyi Együttműködési Egységgel (Eurojust) együttműködésben folytatott fellépésekkel a lehető legjobban kiegészítsék egymást, lehetővé téve ezen ügynökségek számára, hogy
  bizonyos feltételekkel megkaphassák
  a váminformációs rendszer
  adatait
  .

Módosítás 3

A Francia Köztársaság kezdeményezése

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | A váminformációs rendszerhez való olvasói hozzáférés révén az Eurojust azonnal megszerezhetné az alapos kezdeti áttekintéshez szükséges információt annak érdekében, hogy felismerhesse és áthidalhassa a jogi akadályokat, valamint eredményesebben folytathassa le a büntetőeljárásokat. A vámügyirat-azonosító adatbázishoz való olvasói hozzáférés lehetővé tenné az Eurojust számára, hogy információt szerezzen a különböző tagállamokban folyó és lezárt nyomozásokról, és így fokozott támogatást nyújthasson e tagállamok igazságügyi hatóságainak. |
| --- | --- |

(4a)

A váminformációs rendszerhez való olvasói hozzáférés révén az Eurojust azonnal megszerezhetné az alapos kezdeti áttekintéshez szükséges információt annak érdekében, hogy felismerhesse és áthidalhassa a jogi akadályokat, valamint eredményesebben folytathassa le a büntetőeljárásokat. A vámügyirat-azonosító adatbázishoz való olvasói hozzáférés lehetővé tenné az Eurojust számára, hogy információt szerezzen a különböző tagállamokban folyó és lezárt nyomozásokról, és így fokozott támogatást nyújthasson e tagállamok igazságügyi hatóságainak.

Módosítás 4

A Francia Köztársaság kezdeményezése

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | A tagállamok elismerik a vámügyirat-azonosító adatbázishoz való teljes körű hozzáférésből származó, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem összehangolása és megerősítése terén jelentkező előnyöket. A tagállamok ezért kötelezettséget vállalnak arra, hogy a lehető legtöbb adatot beviszik majd ebbe az adatbázisba. |
| --- | --- |

(5a)

A tagállamok elismerik a vámügyirat-azonosító adatbázishoz való teljes körű hozzáférésből származó, a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem összehangolása és megerősítése terén jelentkező előnyöket. A tagállamok ezért kötelezettséget vállalnak arra, hogy a lehető legtöbb adatot beviszik majd ebbe az adatbázisba.

Módosítás 5

A Francia Köztársaság kezdeményezése

5 b preambulumbekezdés (új)

| (5b) | A váminformációs rendszerből származó adatokat semmilyen körülmények között sem lehet átadni harmadik országok nemzeti hatóságai által történő felhasználásra. |
| --- | --- |

(5b)

A váminformációs rendszerből származó adatokat semmilyen körülmények között sem lehet átadni harmadik országok nemzeti hatóságai által történő felhasználásra.

Módosítás 6

A Francia Köztársaság kezdeményezése

8 preambulumbekezdés

| (8) | A nemzeti jogszabályokat sértő vagy azokat látszólag nem betartó
  személyek vagy vállalkozások
  tevékenységeire, eszközeire és szándékaira vonatkozó
  operatív
  elemzésnek segítenie kell
  a vámhatóságokat az adott eseteknek megfelelő intézkedések meghozatalában, a csalás elleni küzdelem területén kitűzött célok elérése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A nemzeti jogszabályokat sértő vagy azokat látszólag nem betartó
  személyek vagy vállalkozások
  tevékenységeire, eszközeire és szándékaira vonatkozó
  operatív
  elemzésnek segítenie kell
  a vámhatóságokat az adott eseteknek megfelelő intézkedések meghozatalában, a csalás elleni küzdelem területén kitűzött célok elérése érdekében.

| (8) | Az egyes
  személyek vagy vállalkozások
  nemzeti jogszabályokat sértő tevékenységeinek
  operatív
  elemzése, valamint azon források operatív elemzése, amelyek igénybevételével e személyek vagy vállalkozások rövid időn belül elkövették az e határozatban meghatározott jogsértéseket, vagy amelyek e jogsértéseket lehetővé tették, segítséget nyújtanak a vámhatóságoknak
  az adott eseteknek megfelelő intézkedések meghozatalában, a csalás elleni küzdelem területén kitűzött célok elérése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Az egyes
  személyek vagy vállalkozások
  nemzeti jogszabályokat sértő tevékenységeinek
  operatív
  elemzése, valamint azon források operatív elemzése, amelyek igénybevételével e személyek vagy vállalkozások rövid időn belül elkövették az e határozatban meghatározott jogsértéseket, vagy amelyek e jogsértéseket lehetővé tették, segítséget nyújtanak a vámhatóságoknak
  az adott eseteknek megfelelő intézkedések meghozatalában, a csalás elleni küzdelem területén kitűzött célok elérése érdekében.

Módosítás 7

A Francia Köztársaság kezdeményezése

9 a preambulumbekezdés (új)

| (9a) | Ez a határozat nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó saját alkotmányos szabályaikat alkalmazzák. |
| --- | --- |

(9a)

Ez a határozat nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a hivatalos dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó saját alkotmányos szabályaikat alkalmazzák.

Módosítás 8

A Francia Köztársaság kezdeményezése

2 cikk – 1 pont – a pont

| a) | olyan árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések vonatkoznak, különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés
  36
  . és
  223
  . cikkében foglalt intézkedések, |
| --- | --- |

a)

olyan árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések vonatkoznak, különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés
  36
  . és
  223
  . cikkében foglalt intézkedések,

| a) | olyan árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések vonatkoznak, különösen az EK-szerződés 30
  . és
  296
  . cikkében foglalt intézkedések, |
| --- | --- |

a)

olyan árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések vonatkoznak, különösen az EK-szerződés 30
  . és
  296
  . cikkében foglalt intézkedések,

Módosítás 9

A Francia Köztársaság kezdeményezése

2 cikk – 1 pont – a a pont (új)

| aa) | a Közösségen belüli készpénzmozgások ellenőrzését szolgáló intézkedések, amennyiben ezeket az intézkedéseket az EK-szerződés 58. cikkével összhangban hozták; |
| --- | --- |

aa)

a Közösségen belüli készpénzmozgások ellenőrzését szolgáló intézkedések, amennyiben ezeket az intézkedéseket az EK-szerződés 58. cikkével összhangban hozták;

Módosítás 10

A Francia Köztársaság kezdeményezése

2 cikk – 1 pont – b pont – i pont

| i. | egy tagállam azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, amelyek végrehajtása részben vagy teljes egészében a tagállam vámigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, és olyan határokon átnyúló árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések – különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 36
  . és
  223
  . cikkében foglalt intézkedések –, valamint a nem harmonizált jövedéki adók vonatkoznak; |
| --- | --- |

i.

egy tagállam azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, amelyek végrehajtása részben vagy teljes egészében a tagállam vámigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, és olyan határokon átnyúló árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések – különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 36
  . és
  223
  . cikkében foglalt intézkedések –, valamint a nem harmonizált jövedéki adók vonatkoznak;

| i. | egy tagállam azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, amelyek végrehajtása részben vagy teljes egészében a tagállam vámigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, és olyan határokon átnyúló árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések – különösen az EK-szerződés 30
  . és
  296
  . cikkében foglalt intézkedések –, valamint a nem harmonizált jövedéki adók vonatkoznak; |
| --- | --- |

i.

egy tagállam azon törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései, amelyek végrehajtása részben vagy teljes egészében a tagállam vámigazgatási szerveinek hatáskörébe tartozik, és olyan határokon átnyúló árumozgásokra vonatkoznak, amelyekre tilalmak, korlátozások vagy ellenőrző intézkedések – különösen az EK-szerződés 30
  . és
  296
  . cikkében foglalt intézkedések –, valamint a nem harmonizált jövedéki adók vonatkoznak;

Módosítás 11

A Francia Köztársaság kezdeményezése

2 cikk – 2 pont

| 2) | „személyes adatok” egy azonosított vagy azonosítható személyre vonatkozó bármilyen információ; |
| --- | --- |

2)

„személyes adatok” egy azonosított vagy azonosítható személyre vonatkozó bármilyen információ;

| 2) | „személyes adat” egy azonosított vagy azonosítható
  természetes
  személyre
  (adatalany)
  vonatkozó bármilyen információ
  , ahol az azonosítható természetes személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy társadalmi önazonosságára vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén; |
| --- | --- |

2)

„személyes adat” egy azonosított vagy azonosítható
  természetes
  személyre
  (adatalany)
  vonatkozó bármilyen információ
  , ahol az azonosítható természetes személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy társadalmi önazonosságára vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén;

Módosítás 13

A Francia Köztársaság kezdeményezése

3 cikk – 1 bekezdés – g a pont (új)

| ga) | visszatartott, lefoglalt vagy elkobzott készpénz. |
| --- | --- |

ga)

visszatartott, lefoglalt vagy elkobzott készpénz.

Módosítás 14

A Francia Köztársaság kezdeményezése

4 cikk – 2 bekezdés – a pont

| a) | családnév, leánykori név, utónevek,
  korábbi családnevek
  és felvett nevek; |
| --- | --- |

a)

családnév, leánykori név, utónevek,
  korábbi családnevek
  és felvett nevek;

| a) | családnevek, leánykori név, utónevek és felvett nevek; |
| --- | --- |

a)

családnevek, leánykori név, utónevek és felvett nevek;

Módosítás 15

A Francia Köztársaság kezdeményezése

4 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

(4)   A 3. cikk
  g
  ) pontjában megállapított kategóriát illetően kizárólag a következő személyes adatok vihetők be a rendszerbe:

(4)   A 3. cikk
  (1
  )
  bekezdés g) és ga)
  pontjában megállapított kategóriákat illetően kizárólag a következő személyes adatok vihetők be a rendszerbe:

Módosítás 16

A Francia Köztársaság kezdeményezése

4 cikk – 5 bekezdés

(5)   Semmi esetre sem szabad olyan személyes adatokat rögzíteni, amelyek
  az Európa Tanácsnak az egyéneknek
  a
  személyes adataik gépi feldolgozása során való védelméről szóló, 1981. január 28-i, Strasbourgban aláírt egyezménye (a továbbiakban: az 1981. évi strasbourgi egyezmény)
  6. cikkének első mondatában szerepelnek.

(5)   Semmi esetre sem szabad olyan személyes adatokat rögzíteni, amelyek a
  2008/977/IB kerethatározat
  6. cikkének első mondatában szerepelnek.

Módosítás 17

A Francia Köztársaság kezdeményezése

5 cikk – 1 bekezdés

(1)   A 3.
  cikkben
  megállapított
  kategóriákkal kapcsolatos adatokat
  kizárólag megfigyelés és jelentéstétel, továbbá leplezett megfigyelés, célzott ellenőrzés és operatív elemzés céljára
  szabad rögzíteni
  a váminformációs
  rendszerben
  .

(1)   A 3.
  cikk (1) bekezdésének a)–g) pontjában
  megállapított
  kategóriákba tartozó adatok
  kizárólag megfigyelés és jelentéstétel, továbbá leplezett megfigyelés, célzott ellenőrzés és
  stratégiai vagy
  operatív elemzés céljára
  vihetők be
  a váminformációs
  rendszerbe
  .

Módosítás 18

A Francia Köztársaság kezdeményezése

5 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  A 3. cikk (1) bekezdésének ga) pontjában megállapított kategóriába tartozó adatok kizárólag stratégiai vagy operatív elemzés céljára vihetők be a váminformációs rendszerbe.

Módosítás 19

A Francia Köztársaság kezdeményezése

5 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított javasolt intézkedések céljára, akár megfigyelésről, jelentéstételről, leplezett megfigyelésről, célzott ellenőrzésről vagy operatív elemzésről legyen szó, a 3.
  cikkben
  említett kategóriákba tartozó személyes
  adatokat
  a váminformációs rendszerbe csak akkor
  lehet felvenni
  , ha – különösen korábbi illegális tevékenységei alapján –
  ténylegesen arra utaló
  jelek
  vannak
  , hogy az érintett személy a nemzeti jogszabályokat súlyosan sértő cselekményt követett, követ el vagy fog elkövetni.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított javasolt intézkedések céljára, akár megfigyelésről, jelentéstételről, leplezett megfigyelésről, célzott ellenőrzésről
  , akár stratégiai
  vagy operatív elemzésről legyen szó, a 3.
  cikk (1) bekezdésében (az e) pont kivételével)
  említett
  bármelyik kategóriába
  tartozó személyes
  adatok
  a váminformációs rendszerbe csak akkor
  vihetők be
  , ha – különösen korábbi illegális tevékenységei alapján –
  tényszerű
  jelek
  utalnak arra
  ,
  illetve megalapozott a gyanú,
  hogy az érintett személy a nemzeti jogszabályokat súlyosan sértő cselekményt követett
  el
  , követ el vagy fog elkövetni.

Módosítás 20

A Francia Köztársaság kezdeményezése

6 cikk – 1 bekezdés – iv pont

| iv. | az érintett személyt kísérő és a szállítóeszközön utazó személyek; |
| --- | --- |

iv.

az érintett személyt kísérő és a szállítóeszközön utazó személyek;

törölve

Módosítás 21

A Francia Köztársaság kezdeményezése

7 cikk – 2 bekezdés

(2)   Minden tagállam megküldi a többi tagállamnak és a 23. cikkben említett bizottságnak azon illetékes hatóságainak a jegyzékét, amelyeket az e cikk (1) bekezdésével összhangban a váminformációs rendszerhez történő közvetlen hozzáférésre
  jelölt ki, annak meghatározásával minden
  egyes
  hatóságra vonatkozóan
  , hogy mely
  adatokhoz
  milyen
  céllal férhetnek hozzá.

(2)   Minden tagállam megküldi a többi tagállamnak és a 23. cikkben említett bizottságnak az e cikk (1) bekezdése szerint a váminformációs rendszerhez történő közvetlen hozzáférésre általa kijelölt illetékes hatóságok jegyzékét.A lista tartalmának esetleges módosításáról is tájékoztatni kell a többi tagállamot és a 23. cikkben említett bizottságot. Ez a jegyzék az
  egyes
  hatóságok tekintetében meghatározza
  , hogy mely
  adatokat és
  milyen
  célra kérdezhetnek le. Valamennyi tagállam gondoskodik a lista, valamint az esetleges módosítások közzétételéről.

Módosítás 22

A Francia Köztársaság kezdeményezése

7 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  Az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseitől eltérően, a tagállamok egyhangú megállapodással nemzetközi, illetve regionális szervezetek részére is engedélyezhetik a hozzáférést a váminformációs rendszerhez. E megállapodásnak tanácsi határozat formájában kell létrejönnie. A tagállamok ezen határozat meghozatalánál figyelembe veszik az esetleges kétoldalú megállapodásokat, továbbá a 25. cikk szerinti közös felügyeleti hatóság véleményét az adatvédelmi intézkedések megfelelőségét illetően.

törölve

Módosítás 23

A Francia Köztársaság kezdeményezése

8 cikk – 1 bekezdés

(1)   A tagállamok a váminformációs rendszerből nyert adatokat csak az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél eléréséhez használhatják fel.
  Az adatokat a rendszerbe bevivő tagállam előzetes engedélye és az általa szabott feltételek teljesülése esetén igazgatási és egyéb célokra is felhasználhatják. Ez az egyéb célú felhasználás a felhasználni kívánó tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően és az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a személyes adatok rendőri ágazatban való felhasználását szabályozó, 1987. szeptember 17-i R (87) 15. sz. ajánlása (a továbbiakban: az R (87) 15. sz. ajánlás) 5.5. alapelvének figyelembevételével történhet.

(1)   A tagállamok
  , az Europol és az Eurojust
  a váminformációs rendszerből nyert adatokat csak az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél eléréséhez használhatják fel.

Módosítás 24

A Francia Köztársaság kezdeményezése

8 cikk – 2 bekezdés

(2)   E cikk (1) és (4) bekezdésének,
  a 7. cikk (3) bekezdésének,
  valamint a 11. és 12. cikkek sérelme nélkül, a tagállamokban a váminformációs rendszerből nyert adatokat csak azon nemzeti hatóságok használhatják fel, amelyeket az adott tagállam kijelölt, és amelyek az adott tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél elérése érdekében jogosultak eljárni.

(2)   A 11. és 12. cikkek sérelme nélkül, a tagállamokban a váminformációs rendszerből nyert adatokat csak azon nemzeti hatóságok használhatják fel, amelyeket az adott tagállam kijelölt, és amelyek az adott tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai szerint az 1. cikk (2) bekezdésében említett cél elérése érdekében jogosultak eljárni.

Módosítás 25

A Francia Köztársaság kezdeményezése

8 cikk – 3 bekezdés – 1a albekezdés (új)

A lista tartalmának esetleges módosításáról is tájékoztatni kell a többi tagállamot és a 23. cikkben említett bizottságot. Valamennyi tagállam gondoskodik a lista, valamint az esetleges módosítások közzétételéről.

Módosítás 26

A Francia Köztársaság kezdeményezése

8 cikk – 4 bekezdés

(4)
     
  A váminformációs rendszerből nyert adatok az azokat a rendszerbe bevivő tagállam előzetes engedélyével, és az általa megszabott feltételekre is figyelemmel adhatók át felhasználásra a (2) bekezdés szerint kijelölt nemzeti hatóságokon kívüli olyan más nemzeti hatóságoknak, harmadik országoknak, továbbá nemzetközi és regionális szervezeteknek, amelyek azokat használni kívánják. A tagállamoknak külön intézkedéseket kell hozniuk az ilyen adatok biztonságának biztosítására, amikor azokat felségterületükön kívül működő szerv részére továbbítják, illetve szolgáltatják ki. Ezen intézkedések részleteit a 25. cikkben említett közös felügyeleti hatósággal ismertetni kell.

törölve

Módosítás 27

A Francia Köztársaság kezdeményezése

11 cikk

(1)
     Az e határozat IX. fejezetére is figyelemmel az (Európai Rendőrségi Hivatal) Europol saját megbízatása keretein belül jogosult a váminformációs rendszerbe bevitt
  adatokhoz hozzáférni
  a 2., 3., 4., 5. és 6. cikknek megfelelően
  , azokat közvetlenül lekérdezni, továbbá adatokat bevinni
  .

Az e határozat IX. fejezetére is figyelemmel az Europol saját megbízatása keretein belül
  kellően indokolt esetben
  jogosult
  kérni, hogy egy egyértelműen meghatározott alkalmazottjával közöljék
  a váminformációs rendszerbe bevitt
  adatokat
  a 2., 3., 4., 5. és 6. cikknek megfelelően.

(2)
     Amennyiben az Europol
  a lekérdezés során figyelmeztető jelzést talál a váminformációs rendszerben, az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló [
  .
  ..] tanácsi határozatban (Europol-határozat) meghatározott csatornákon keresztül köteles erről a figyelmeztető jelzést kiadó tagállamot tájékoztatni.

Az első albekezdésnek megfelelően közölt adatokat azonnal megsemmisítik,
  amennyiben
  bebizonyosodik, hogy azok nem hasznosak egy Europol által vagy a 14. cikk rendelkezései alapján folytatott nyomozás vagy vizsgálat során.
  Az Europol
  értesíti a neki adatokat továbbító illetékes hatóságot az adatok megsemmisítéséről és annak okairól
  .
  Az illetékes hatóság nyilvántartásba veszi az értesítést.

(3)
     
  A váminformációs rendszerben végzett lekérdezéssel kapott információk felhasználásához az adatokat a rendszerbe bevivő tagállam beleegyezése szükséges. Amennyiben az említett tagállam engedélyezi ezen információk felhasználását, feldolgozásukra az Europol-egyezmény vonatkozik. Az Europol kizárólag az adatokat a rendszerbe bevivő tagállam beleegyezésével továbbíthat ilyen információt harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(4)
     
  Az Europol az Europol-egyezménynek megfelelően egyéb információkat is kérhet az érintett tagállamoktól.

(5)
     
  A (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül, nem tartozik az Europolhoz a váminformációs rendszer számára hozzáférhető részeinek és az Europol által vagy az Europolnál működtetett, adatgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló számítógépes rendszernek az összekapcsolása, és az ott lévő adatokat nem továbbíthatja e rendszerbe, továbbá nem töltheti le és más módon sem másolhatja le a váminformációs rendszer részeit.

Az Europol a váminformációs rendszerben tárolt adatokhoz való hozzáférést a külön engedéllyel rendelkező Europol munkatársakra korlátozza.

Az Europol az Europol-egyezmény 34. cikkével létrehozott közös felügyeleti hatóság számára lehetővé teszi az Europol azon tevékenységének ellenőrzését, amelyet a váminformációs rendszerhez való hozzáférést és adatlekérdezést biztosító jogai gyakorlása során végez.

Módosítás 28

A Francia Köztársaság kezdeményezése

11 cikk – 5 a bekezdés (új)

(5a)
     
  E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely érinti az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról szóló, 2009. április 6-i 2009/371/IB tanácsi határozat

   (2)

  („Europol-határozat”) azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Europol személyzete által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem úgy, mint amely érinti az említett határozat értelmében létrehozott közös ellenőrző szerv hatáskörét.

Módosítás 29

A Francia Köztársaság kezdeményezése

12 cikk – 1 bekezdés

(1)   
  A IX. fejezetre is figyelemmel az Európai Igazságügyi Együttműködési Egység (
  Eurojust
  )
  nemzeti tagjai és
  segítőik
  saját megbízatásuk keretein belül jogosultak a váminformációs rendszerbe bevitt adatokhoz
  hozzáférni a 2., 3., 4., 5.
  és
  6. cikknek megfelelően
  és azokat lekérdezni.

(1)   
  Az
  Eurojust nemzeti tagjai
  , azok helyettesei, segítőik
  és
  a külön engedéllyel rendelkező munkatársak
  saját megbízatásuk keretein belül
  és feladataik teljesítése érdekében az 1., a 3., a 4., az 5., a 6., a 15., a 16., a 17., a 18. és a 19. cikknek megfelelően
  jogosultak
  hozzáférni
  a váminformációs rendszerbe bevitt adatokhoz, és azokat lekérdezni.

Módosítás 30

A Francia Köztársaság kezdeményezése

12 cikk – 2 bekezdés

(2)   Amennyiben az Eurojust nemzeti tagja a lekérdezés során
  figyelmeztető jelzést talál
  a váminformációs rendszerben,
  köteles
  erről a
  figyelmeztető jelzést kiadó
  tagállamot tájékoztatni.
  Az ilyen lekérdezés során szerzett információk kizárólag a figyelmeztető jelzést kiadó tagállam beleegyezésével továbbíthatók harmadik országok vagy harmadik szervek részére.

(2)   Amennyiben az Eurojust nemzeti tagja
  , helyetteseik, segítőik vagy
  a
  külön engedéllyel rendelkező munkatársak a
  lekérdezés során
  egyezést találnak az Eurojust által feldolgozott információ és
  a váminformációs rendszerben
  szereplő valamely bejegyzés között
  ,
  kötelesek
  erről a
  bejegyzést bevivő
  tagállamot tájékoztatni.

Módosítás 31

A Francia Köztársaság kezdeményezése

12 cikk – 3 bekezdés

(3)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy érintse a bűnözés súlyos formái elleni fokozott küzdelem céljából
  az Eurojust
  létrehozásáról
  szóló,
  2002. február 28-i 2002/187/IB
  tanácsi
  határozat
  azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Eurojust nemzeti tagjai
  vagy azok segítői
  által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem úgy, hogy érintse az említett
  határozattal összhangban
  létrehozott közös felügyeleti szerv hatáskörét.

(3)   E cikk egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, mint amely érinti az Eurojust
  megerősítéséről
  szóló,
  2008. december 16-i 2009/426/IB
  tanácsi
  határozat

   (3) azon rendelkezéseit, amelyek az adatvédelemre és az ilyen adatoknak az Eurojust nemzeti tagjai
  , helyetteseik, segítőik és a külön engedéllyel rendelkező munkatársak
  által történő jogosulatlan vagy hibás feldolgozása miatti felelősségre vonatkoznak, sem úgy, mint amely érinti az említett
  határozat értelmében
  létrehozott közös felügyeleti szerv hatáskörét.

Módosítás 32

A Francia Köztársaság kezdeményezése

12 cikk – 4 bekezdés

(4)   A váminformációs rendszernek
  a
  nemzeti
  tagok és
  segítőik számára hozzáférhető egyetlen része sem kapcsolható össze az Eurojust által vagy az Eurojustnál működtetett, adatgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló számítógépes rendszerrel,
  és
  az
  ott
  lévő adatok nem továbbíthatók e rendszerbe, továbbá a váminformációs rendszer egyetlen része sem tölthető le.

(4)   A váminformációs rendszernek
  az Eurojust
  nemzeti
  tagjai, helyetteseik,
  segítőik
  vagy a külön engedéllyel rendelkező munkatársak
  számára hozzáférhető egyetlen része sem kapcsolható össze az Eurojust által vagy az Eurojustnál működtetett, adatgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló számítógépes rendszerrel, az
  abban
  lévő adatok nem továbbíthatók e rendszerbe, továbbá a váminformációs rendszer egyetlen része sem tölthető le.

Módosítás 33

A Francia Köztársaság kezdeményezése

12 cikk – 5 bekezdés

(5)   A váminformációs
  rendszerben tárolt
  adatokhoz való hozzáférés a
  nemzeti tagokra és segítőikre
  korlátozódik, és nem terjeszthető ki az Eurojust személyzetére.

(5)   A váminformációs
  rendszerbe bevitt
  adatokhoz való hozzáférés
  az Eurojust nemzeti tagjaira, helyetteseikre, segítőikre és
  a
  külön engedéllyel rendelkező munkatársakra
  korlátozódik, és nem terjeszthető ki az Eurojust
  más
  személyzetére.

Módosítás 34

A Francia Köztársaság kezdeményezése

13 cikk – 1 bekezdés

(1)   Csak a szolgáltató tagállam
  vagy az Europol
  jogosult a váminformációs rendszerbe általa bevitt adatokat módosítani, kiegészíteni, helyesbíteni vagy törölni.

(1)   Csak a szolgáltató tagállam jogosult a váminformációs rendszerbe általa bevitt adatokat módosítani, kiegészíteni, helyesbíteni vagy törölni.

Módosítás 35

A Francia Köztársaság kezdeményezése

13 cikk – 2 bekezdés

(2)   Amennyiben egy szolgáltató tagállam
  vagy az Europol
  megállapítja, vagy felhívják a figyelmét, hogy az általa bevitt adatok
  ténylegesen pontatlanok
  , illetve, hogy bevitelük vagy tárolásuk ellentétes ezzel a határozattal, akkor a tagállam
  vagy
  az
  Europol az
  adatokat szükség szerint módosítja, kiegészíti, helyesbíti vagy törli, és ezt a többi tagállam
  vagy az Europol
  tudomására hozza.

(2)   Amennyiben egy szolgáltató tagállam megállapítja, vagy felhívják a figyelmét
  arra
  , hogy az általa bevitt adatok
  nem felelnek meg a valóságnak
  , illetve, hogy bevitelük vagy tárolásuk ellentétes ezzel a határozattal, akkor a tagállam az adatokat szükség szerint módosítja, kiegészíti, helyesbíti vagy törli, és ezt a többi tagállam
  és az Eurojust
  tudomására hozza.

Módosítás 36

A Francia Köztársaság kezdeményezése

13 cikk – 3 bekezdés

(3)   Amennyiben egy tagállam vagy az
  Europol
  a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján feltételezi, hogy egyes adatok
  ténylegesen pontatlanok
  , illetve, hogy bevitelük vagy tárolásuk ellentétes ezzel a határozattal, úgy a lehető leghamarabb értesíti erről a szolgáltató tagállamot
  vagy az Europolt
  . A szolgáltató tagállam
  vagy az Europol
  ellenőrzi az érintett adatokat, és szükség esetén haladéktalanul helyesbíti vagy törli azokat. A szolgáltató tagállam
  vagy az Europol
  a helyesbítéseket és a törléseket a többi tagállam
  vagy az Europol
  tudomására hozza.

(3)   Amennyiben egy tagállam
  , az Europol
  vagy az
  Eurojust
  a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján feltételezi, hogy egyes adatok
  nem felelnek meg a valóságnak
  , illetve, hogy bevitelük vagy tárolásuk ellentétes ezzel a határozattal, úgy a lehető leghamarabb értesíti erről a szolgáltató tagállamot. A szolgáltató tagállam ellenőrzi az érintett adatokat, és szükség esetén haladéktalanul helyesbíti vagy törli azokat. A szolgáltató tagállam a helyesbítéseket és a törléseket a többi tagállam
  és az Eurojust
  tudomására hozza.

Módosítás 37

A Francia Köztársaság kezdeményezése

13 cikk – 4 bekezdés

(4)   Amennyiben egy tagállam
  vagy
  az
  Europol az
  adatoknak a váminformációs rendszerbe történő bevitelénél azt észleli, hogy közlése tartalmilag vagy a javasolt intézkedés tekintetében ellentétben áll egy korábbi közléssel, erről azonnal értesíti a tagállamot
  vagy az Europolt
  , amely a korábbi közlést végezte. Ebben az esetben a két tagállam
  , vagy a tagállam és az Europol
  megpróbál megoldást találni. Vita esetén az első közlés marad fenn, de az új közlésből a korábbiakkal nem ellentétes részeket fel kell venni a rendszerbe.

(4)   Amennyiben egy tagállam az adatoknak a váminformációs rendszerbe történő bevitelénél azt észleli, hogy közlése tartalmilag vagy a javasolt intézkedés tekintetében ellentétben áll egy korábbi közléssel, erről azonnal értesíti a tagállamot, amely a korábbi közlést végezte. Ebben az esetben a két tagállam megpróbál megoldást találni. Vita esetén az első közlés marad fenn, de az új közlésből a korábbiakkal nem ellentétes részeket be kell vinni a rendszerbe.

Módosítás 38

A Francia Köztársaság kezdeményezése

13 cikk – 5 bekezdés

(5)   E határozat rendelkezéseire is figyelemmel, amennyiben valamely tagállam bírósága vagy más illetékes hatósága a váminformációs rendszerben lévő adatok módosítására, kiegészítésére, helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó végleges határozatot hoz, a tagállamok
  és az Europol
  kölcsönösen vállalják e határozat végrehajtását. A bíróságok vagy más illetékes hatóságok ellentmondó határozatai esetén, beleértve a 22. cikk (4) bekezdése szerinti helyesbítésre vagy törlésre irányuló határozatokat is, az érintett adatokat a bevivő tagállam
  vagy Europol
  törli a rendszerből.

(5)   E határozat rendelkezéseire is figyelemmel, amennyiben valamely tagállam bírósága vagy más illetékes hatósága a váminformációs rendszerben lévő adatok módosítására, kiegészítésére, helyesbítésére vagy törlésére vonatkozó végleges határozatot hoz, a tagállamok kölcsönösen vállalják e határozat végrehajtását. A bíróságok vagy más illetékes hatóságok ellentmondó határozatai esetén, beleértve a 22. cikk (4) bekezdése szerinti helyesbítésre vagy törlésre irányuló határozatokat is, a bevitt adatokat az azokat bevivő tagállam törli a rendszerből.

Módosítás 39

A Francia Köztársaság kezdeményezése

14 cikk – 1 bekezdés

(1)   A váminformációs rendszerbe bevitt adatokat csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi a bevitelük céljának eléréséhez szükséges. Az
  adat
  további tárolásának szükségességét a szolgáltató tagállam
  – vagy ha az adatot az Europol vitte be, akkor ez az ügynökség –
  évente legalább egyszer felülvizsgálja.

(1)   A váminformációs rendszerbe bevitt adatokat csak annyi ideig lehet tárolni, amennyi a bevitelük céljának eléréséhez szükséges. Az
  adatok
  további tárolásának szükségességét a szolgáltató tagállam évente legalább egyszer felülvizsgálja.

Módosítás 40

A Francia Köztársaság kezdeményezése

14 cikk – 2 bekezdés

(2)   A felülvizsgálati időszakban a szolgáltató tagállam
  vagy, ha az adatot az Europol vitte be, az Europol
  határozhat arról, hogy az adatot tovább tárolják a legközelebbi felülvizsgálatig, ha a tárolást a bevitel célja szükségessé teszi. A 22. cikk sérelme nélkül, amennyiben nem határoztak az adatok további tárolásáról, úgy azokat automatikusan át kell tenni a váminformációs rendszernek azon részébe, amelyhez az e cikk (4) bekezdése értelmében korlátozott a hozzáférés.

(2)   A felülvizsgálati időszakban a szolgáltató tagállam határozhat arról, hogy az adatot tovább tárolják a legközelebbi felülvizsgálatig, ha a tárolást a bevitel célja szükségessé teszi. A 22. cikk sérelme nélkül, amennyiben nem határoztak az adatok további tárolásáról, úgy azokat automatikusan át kell tenni a váminformációs rendszernek azon részébe, amelyhez az e cikk (4) bekezdése értelmében korlátozott a hozzáférés.

Módosítás 41

A Francia Köztársaság kezdeményezése

14 cikk – 3 bekezdés

(3)   A váminformációs rendszer az adatoknak a váminformációs rendszerből történő, a (2) bekezdés szerint tervezett átviteléről egy hónappal előbb automatikusan értesíti a szolgáltató tagállamot
  vagy ha az adatokat az Europol vitte be, akkor az Europolt
  .

(3)   A váminformációs rendszer az adatoknak a váminformációs rendszerből történő, a (2) bekezdés szerint tervezett átviteléről egy hónappal előbb automatikusan értesíti a szolgáltató tagállamot.

Módosítás 42

A Francia Köztársaság kezdeményezése

14 cikk – 4 bekezdés

(4)   A (2) bekezdésnek megfelelően átvitt adatok még további egy évig maradnak a váminformációs rendszerben, de – a 22. cikk sérelme nélkül – csak a 23. cikkben említett bizottság képviselője, illetve a
  24. cikk (1) bekezdésében és a 25. cikk (1) bekezdésében
  említett
  felügyeleti
  hatóságok férhetnek hozzá azokhoz. Ez alatt az időszak alatt az említett szervek az adatokat csak azok pontosságának és jogszerűségének ellenőrzése céljából kérdezhetik le, ezt követően ezeket törölni kell.

(4)   A (2) bekezdésnek megfelelően átvitt adatok még további egy évig maradnak a váminformációs rendszerben, de – a 22. cikk sérelme nélkül – csak a 23. cikkben említett bizottság képviselője, illetve a
  22a. és 22b. cikkben
  említett
  ellenőrző
  hatóságok férhetnek hozzá azokhoz. Ez alatt az időszak alatt az említett szervek az adatokat csak azok pontosságának és jogszerűségének ellenőrzése céljából kérdezhetik le, ezt követően ezeket törölni kell.

Módosítás 43

A Francia Köztársaság kezdeményezése

15 cikk – 1 bekezdés

(1)   A váminformációs rendszer a 3. cikk szerinti adatokon kívül, e fejezettel összhangban egy külön adatbázisban (a továbbiakban: a vámügyirat-azonosítási adatbázis) tartalmaz adatokat. E fejezet, az VII. és VIII. fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül e határozat minden rendelkezése vonatkozik a vámügyirat-azonosítási adatbázisra.

(1)   A váminformációs rendszer a 3. cikk szerinti adatokon kívül, e fejezettel összhangban egy külön adatbázisban (a továbbiakban: a vámügyirat-azonosítási adatbázis) tartalmaz adatokat. E fejezet, az VII. és VIII. fejezet rendelkezéseinek sérelme nélkül e határozat minden rendelkezése vonatkozik a vámügyirat-azonosítási adatbázisra.
  A 21. cikk (3) bekezdésében foglalt kivételeket nem kell alkalmazni.

Módosítás 44

A Francia Köztársaság kezdeményezése

15 cikk – 2 bekezdés

(2)   A vámügyirat-azonosítási adatbázis célja az, hogy lehetővé tegye a vámügyi nyomozás végrehajtására hatáskörrel rendelkező és a 7. cikknek megfelelően kijelölt nemzeti hatóságok számára, hogy egy vagy több személy, illetve vállalkozás ügyiratának megnyitásakor vagy a velük kapcsolatos nyomozás esetén azonosítsák egy másik tagállam illetékes hatóságát, amely nyomozást folytat vagy folytatott ezekkel a személyekkel vagy vállalkozásokkal kapcsolatban, annak érdekében, hogy a nyomozati ügyiratok létezésére vonatkozó információval elérjék az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célt.

(2)   A vámügyirat-azonosítási adatbázis célja az, hogy lehetővé tegye a vámügyi nyomozás végrehajtására hatáskörrel rendelkező és a 7. cikknek megfelelően kijelölt nemzeti hatóságok
  , valamint az Europol és az Eurojust
  számára, hogy egy vagy több személy, illetve vállalkozás ügyiratának megnyitásakor vagy a velük kapcsolatos nyomozás esetén azonosítsák egy másik tagállam illetékes hatóságát, amely nyomozást folytat vagy folytatott ezekkel a személyekkel vagy vállalkozásokkal kapcsolatban, annak érdekében, hogy a nyomozati ügyiratok létezésére vonatkozó információval elérjék az 1. cikk (2) bekezdésében megállapított célt.

Módosítás 45

A Francia Köztársaság kezdeményezése

15 cikk – 3 bekezdés – 1 albekezdés és 2 albekezdés bevezető rész

(3)   A vámügyirat-azonosítási adatbázis alkalmazása céljából minden tagállam köteles elküldeni egy listát nemzeti jogszabályainak súlyos megsértéséről a többi tagállamnak és a 23. cikkben említett bizottságnak.

(3)   A vámügyirat-azonosítási adatbázis alkalmazása céljából minden tagállam köteles elküldeni egy listát nemzeti jogszabályainak súlyos megsértéséről a többi tagállamnak
  , az Europolnak
  és
  az Eurojustnak, valamint
  a 23. cikkben említett bizottságnak.

E lista csak azokat a jogsértéseket tartalmazza, amelyek:

Ez a lista csak azokat a jogsértéseket tartalmazza, amelyek:

Módosítás 46

A Francia Köztársaság kezdeményezése

15 cikk – 3 bekezdés – b pont

| b) | legalább
  15 000
  EUR pénzbüntetéssel büntetendők. |
| --- | --- |

b)

legalább
  15 000
  EUR pénzbüntetéssel büntetendők.

| b) | legalább
  25 000
  EUR pénzbüntetéssel büntetendők. |
| --- | --- |

b)

legalább
  25 000
  EUR pénzbüntetéssel büntetendők.

Módosítás 47

A Francia Köztársaság kezdeményezése

16 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

(1)   
  Az illetékes hatóságok
  a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  célok érdekében
  a
  nyomozati ügyiratok adatait beviszik a
  vámügyirat-azonosítási adatbázisba. Az adatbázisba csak az alábbi kategóriákra vonatkozó adatokat lehet bevinni:

(1)   A
  nyomozati ügyiratok adatait kizárólag a
  15. cikk (2) bekezdésében meghatározott
  célokból viszik be
  a vámügyirat-azonosítási adatbázisba. Az adatbázisba csak az alábbi kategóriákra vonatkozó adatokat lehet bevinni:

Módosítás 49

A Francia Köztársaság kezdeményezése

17 cikk

A tagállam egyes meghatározott esetekben nem köteles a 16. cikk szerinti adatok bevitelére, ha és ameddig ez sérti az érintett tagállam közrendjét vagy egyéb létfontosságú érdekét, különös tekintettel az
  adatvédelemre
  .

A tagállam egyes meghatározott esetekben nem köteles a 16. cikk szerinti adatok bevitelére, ha és ameddig ez sérti az érintett tagállam közrendjét vagy egyéb létfontosságú érdekét, különös tekintettel
  arra
  az
  esetre, ha az azonnali és komoly fenyegetést jelentene a közbiztonságra az adott tagállamban, egy másik tagállamban vagy harmadik országban; ha más, hasonló jelentőségű, alapvető fontosságú érdekek forognak kockán; ha az adatok bevitele jelentősen sértené egyes személyek jogait vagy hátrányosan befolyásolna egy folyamatban levő vizsgálatot.

Módosítás 50

A Francia Köztársaság kezdeményezése

18 cikk – 2 bekezdés – b pont

| b) | vállalkozások esetében:
  vállalkozások esetében:
  cégnév és/vagy az üzleti forgalomban használt név és/vagy hozzáadottértékadó-azonosító és/vagy jövedékiadó-azonosító szám
  és/vagy cím
  . |
| --- | --- |

b)

vállalkozások esetében:
  vállalkozások esetében:
  cégnév és/vagy az üzleti forgalomban használt név és/vagy hozzáadottértékadó-azonosító és/vagy jövedékiadó-azonosító szám
  és/vagy cím
  .

| b) | vállalkozások esetében: cégnév és/vagy az üzleti forgalomban használt név
  és/vagy cím
  és/vagy hozzáadottértékadó-azonosító és/vagy jövedékiadó-azonosító szám. |
| --- | --- |

b)

vállalkozások esetében: cégnév és/vagy az üzleti forgalomban használt név
  és/vagy cím
  és/vagy hozzáadottértékadó-azonosító és/vagy jövedékiadó-azonosító szám.

Módosítás 51

A Francia Köztársaság kezdeményezése

19 cikk – 1 bekezdés – b pont

| b) | azok az adatok, amelyek olyan nyomozati ügyiratokra vonatkoznak, amelyek megállapították a jogsértést, de amelyek tekintetében még nem született büntetőítélet vagy bírságot kiszabó határozat, legfeljebb
  hat
  évig őrizhetők meg; |
| --- | --- |

b)

azok az adatok, amelyek olyan nyomozati ügyiratokra vonatkoznak, amelyek megállapították a jogsértést, de amelyek tekintetében még nem született büntetőítélet vagy bírságot kiszabó határozat, legfeljebb
  hat
  évig őrizhetők meg;

| b) | azok az adatok, amelyek olyan nyomozati ügyiratokra vonatkoznak, amelyek megállapították a jogsértést, de amelyek tekintetében még nem született büntetőítélet vagy bírságot kiszabó határozat, legfeljebb
  három
  évig őrizhetők meg; |
| --- | --- |

b)

azok az adatok, amelyek olyan nyomozati ügyiratokra vonatkoznak, amelyek megállapították a jogsértést, de amelyek tekintetében még nem született büntetőítélet vagy bírságot kiszabó határozat, legfeljebb
  három
  évig őrizhetők meg;

Módosítás 52

A Francia Köztársaság kezdeményezése

20 cikk

(1)
     
  Azok a tagállamok, amelyek a váminformációs rendszerből személyes adatokat kívánnak kapni, illetve abba ilyen adatokat kívánnak bevinni, legkésőbb ...-ig elfogadják azokat a rendelkezéseket, amelyek a személyes adatoknak legalább az 1981. évi strasbourgi egyezmény alapelveiből eredő védelemmel azonos szintű védelmet biztosítanak.

E határozat eltérő rendelkezésének hiányában az e határozatnak megfelelően kicserélt adatok védelmére a 2008/977/IB kerethatározatot kell alkalmazni.

(2)
     
  Egy tagállam csak azt követően kaphat személyes adatokat a váminformációs rendszerből, illetve csak azután vihet be ilyen adatokat a rendszerbe, miután e tagállam területén az ilyen adatok védelmét biztosító, az (1) bekezdés szerinti rendelkezések hatályba léptek. A tagállam előzetesen a 24. cikk szerint kijelöli a nemzeti felügyeleti hatóságot vagy hatóságokat.

(3)
     
  E határozat adatvédelmi rendelkezései megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a váminformációs rendszert minden egyes tagállamban olyan nemzeti adatállománynak kell tekinteni, amelyre az (1) bekezdésben említett nemzeti rendelkezések, valamint az e határozat esetleges szigorúbb rendelkezései is vonatkoznak.

Módosítás 53

A Francia Köztársaság kezdeményezése

21 cikk – 1 bekezdés

(1)
     
  A 8. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel, minden tagállam biztosítja, hogy a váminformációs rendszerben tárolt személyes adatoknak bármely, az 1. cikk (2) bekezdésében megállapítottaktól eltérő célra történő felhasználása saját törvényei, rendeletei és eljárásai szerint tilos legyen.

törölve

Módosítás 54

A Francia Köztársaság kezdeményezése

21 cikk – 3 bekezdés

(3)   A 8. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel, más tagállamok által bevitt személyes adatokat nem szabad a váminformációs rendszerből más nemzeti adatállományokba átmásolni, kivéve a nemzeti szintű vámellenőrzések irányításáért felelős kockázatkezelő rendszerekben történő másolásokat, vagy a fellépések koordinálását lehetővé tevő operatív elemzési rendszerben történő másolásokat.

(3)   A 8. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel, más tagállamok által bevitt személyes adatokat nem szabad a váminformációs rendszerből más nemzeti adatállományokba átmásolni, kivéve a nemzeti szintű vámellenőrzések irányításáért felelős kockázatkezelő rendszerekben történő másolásokat, vagy a fellépések koordinálását lehetővé tevő operatív elemzési rendszerben történő másolásokat.
  Ilyen másolatok az egyedi esetekhez vagy nyomozásokhoz szükséges mértékben készíthetők.

Módosítás 55

A Francia Köztársaság kezdeményezése

21 cikk – 4 bekezdés

(4)   Ebben a két kivételes, a (3) bekezdésben meghatározott esetben kizárólag az egyes tagállamok nemzeti hatóságai által
  kijelölt
  elemzők jogosultak a váminformációs rendszerből származó személyes adatok feldolgozására, a nemzeti hatóságok által végzett vámellenőrzések irányításáért felelős kockázatkezelő rendszer vagy a fellépések koordinálását lehetővé tevő operatív elemzési rendszer keretében.

(4)   Ebben a két kivételes, a (3) bekezdésben meghatározott esetben kizárólag az egyes tagállamok nemzeti hatóságai által
  felhatalmazott
  elemzők jogosultak a váminformációs rendszerből származó személyes adatok feldolgozására, a nemzeti hatóságok által végzett vámellenőrzések irányításáért felelős kockázatkezelő rendszer vagy a fellépések koordinálását lehetővé tevő operatív elemzési rendszer keretében.

Módosítás 56

A Francia Köztársaság kezdeményezése

21 cikk – 7 bekezdés

(7)   A váminformációs rendszerből másolt személyes adatokat csak azon cél eléréséhez szükséges ideig szabad tárolni, amelynek érdekében azokat kimásolták. A váminformációs rendszer azon
  partnere, aki
  az adatokat kimásolta, legalább évente felülvizsgálja, hogy szükséges-e még az adattárolás. A tárolási időszak nem haladja meg a tíz évet. Azokat a személyes adatokat, amelyek nem szükségesek az elemzés folytatásához, azonnal törölni kell, vagy el kell távolítani belőlük a személy esetleges azonosítását lehetővé tevő jellemzőket.

(7)   A váminformációs rendszerből másolt személyes adatokat csak azon cél eléréséhez szükséges ideig szabad tárolni, amelynek érdekében azokat kimásolták. A váminformációs rendszer azon
  tagállama, amely
  az adatokat kimásolta, legalább évente felülvizsgálja, hogy szükséges-e még az adattárolás. A tárolási időszak nem haladja meg a tíz évet. Azokat a személyes adatokat, amelyek nem szükségesek az
  operatív
  elemzés folytatásához, azonnal törölni kell, vagy el kell távolítani belőlük a személy esetleges azonosítását lehetővé tevő jellemzőket.

Módosítás 57

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 cikk – 1 bekezdés

(1)
     A váminformációs rendszerben tárolt személyes adatok vonatkozásában az érintett személyek jogait, különösen az adatokhoz való
  hozzáférés jogára
  annak a tagállamnak a
  törvényeit, rendeleteit és eljárásait
  kell
  alkalmazni
  , amelyben ezeket a jogokat érvényesítik.

A váminformációs rendszerben tárolt személyes adatok vonatkozásában az érintett személyek jogait, – különösen az adatokhoz való
  hozzáférésre, azok helyesbítésére, törlésére vagy zárolására vonatkozó jogait –
  annak a tagállamnak a
  2008/977/IB kerethatározatot végrehajtó törvényeivel, rendeleteivel és eljárásaival összhangban
  kell
  gyakorolni
  , amelyben ezeket a jogokat érvényesítik.
  A hozzáférést meg kell tagadni, amennyiben az szükséges és arányos annak érdekében, hogy ne veszélyeztessék a folyamatban lévő nemzeti nyomozásokat, vagy leplezett megfigyelés, vagy megfigyelés és jelentéstétel ideje alatt. A kivétel alkalmazhatóságának felmérésekor figyelembe kell venni az érintett személy jogos érdekeit.

Amennyiben az érintett tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai előírják, a 23. cikkben szereplő nemzeti felügyeleti hatóság határoz arról, hogy lehet-e információt közölni, valamint ennek módjáról.

Az a tagállam, amely nem az adatok szolgáltatója volt, csak akkor közölheti ezeket az adatokat, ha előzőleg lehetőséget biztosított a szolgáltató tagállamnak az ügyben történő állásfoglalásra.

Módosítás 58

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 cikk – 2 bekezdés

(2)
     
  Az a tagállam, amelyhez személyes adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelem érkezett, megtagadja a hozzáférést, ha a hozzáférés valamely, az 5. cikk (1) bekezdése szerinti jelentésben meghatározott intézkedés végrehajtását akadályozná, illetve ha az mások jogainak és szabadságának védelme érdekében nem megengedhető. A hozzáférést mindenképpen meg kell tagadni a leplezett megfigyelés, a megfigyelés és a jelentéstétel ideje alatt, valamint az adatok operatív elemzése vagy a közigazgatási vizsgálat, illetve a bűnügyi nyomozás ideje alatt.

törölve

Módosítás 59

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 cikk – 3 bekezdés

(3)
     
  Bármelyik tagállamban bármely személy az adott tagállam törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően kijavíttathatja, illetve töröltetheti a rá vonatkozó személyes adatokat, ha ezek ténylegesen pontatlanok, vagy ha a váminformációs rendszerbe történő bevitelük és tárolásuk az e határozat 1. cikkének (2) bekezdésében megfogalmazott céljával, illetve az 1981. évi strasbourgi egyezmény 5. cikkének rendelkezéseivel ellentétes.

törölve

Módosítás 60

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 cikk – 4 bekezdés – első albekezdés – c a pont (új)

| ca) | a személyes adatokat zároltathassa; |
| --- | --- |

ca)

a személyes adatokat zároltathassa;

Módosítás 61

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 cikk – 4 bekezdés – második albekezdés

Az érintett tagállamok kölcsönösen vállalják, hogy a bíróságok vagy más illetékes hatóságok a), b) és c) pont szerinti végleges határozatait végrehajtják.

Az érintett tagállamok kölcsönösen vállalják, hogy a bíróságok vagy más illetékes hatóságok a), b) és c) pont szerinti végleges határozatait
  a 29. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül
  végrehajtják.

Módosítás 62

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 cikk – 5 bekezdés

(5)
     
  A „végleges határozat”-ra történő hivatkozás e cikkben és a 13. cikk (5) bekezdésében semmilyen esetben nem jelenti azt, hogy egy tagállam köteles megtámadni a bíróság vagy más illetékes hatóság határozatát.

törölve

Módosítás 63

A Francia Köztársaság kezdeményezése

22 a cikk (új)

22a. cikk

Valamennyi tagállam kijelöl egy vagy több, a személyes adatok védelméért felelős nemzeti felügyelő hatóságot a váminformációs rendszerbe bevitt személyes adatok független felügyeletének gyakorlására a 2008/977/IB kerethatározattal összhangban.

Módosítás 64

A Francia Köztársaság kezdeményezése

23 cikk – 3 bekezdés

(3)   A bizottság az Európai Unióról szóló szerződés VI. címének megfelelően évente jelentést tesz a Tanácsnak a váminformációs rendszer hatékonyságáról és eredményes működéséről, és szükség esetén ajánlásokat tesz.

(3)   A bizottság az EU-szerződés VI. címének megfelelően évente jelentést tesz a Tanácsnak a váminformációs rendszer hatékonyságáról és eredményes működéséről, és szükség esetén ajánlásokat tesz.
  A jelentést tájékoztatásul megküldi az Európai Parlament számára.

Módosítás 65

A Francia Köztársaság kezdeményezése

24 cikk

24. cikk

(1)
     
  Valamennyi tagállam kijelöl egy vagy több, a személyes adatok védelméért felelős nemzeti felügyeleti hatóságot a váminformációs rendszerbe bevitt személyes adatok független felügyeletének gyakorlására.

A felügyeleti hatóságok a nemzeti jogszabályaikkal összhangban független felügyeletet és ellenőrzést biztosítanak annak érdekében, hogy a váminformációs rendszerben tárolt adatok feldolgozása és felhasználása során az érintett személyek jogai ne sérüljenek. E célból a felügyeleti hatóságoknak hozzáférési joguk van a váminformációs rendszerhez.

(2)
     
  Bárki kérheti bármelyik nemzeti felügyeleti hatóságtól, hogy ellenőrizze a váminformációs rendszerben lévő, rá vonatkozó személyes adatot és annak felhasználását. E jogra azon tagállam törvényei, rendeletei és eljárásai vonatkoznak, amelyben a kérelmet benyújtották. Amennyiben az adatokat egy másik tagállamban vitték be, úgy az ellenőrzés e tagállam felügyeleti hatóságaival szoros együttműködésben történik.

törölve

Módosítás 66

A Francia Köztársaság kezdeményezése

25 cikk

25. cikk

(1)
     
  Egy közös felügyeleti hatóság jön létre, amely az egyes tagállamok két-két – a független nemzeti felügyeleti hatóság(ok) által kijelölt – képviselőjéből áll.

(2)
     
  A közös felügyeleti hatóság feladatát az e határozat és az 1981. évi strasbourgi egyezmény rendelkezéseinek megfelelően teljesíti, figyelemmel az R (87) 15. sz. ajánlásra.

(3)
     
  A közös felügyeleti hatóság hatáskörébe tartozik a váminformációs rendszer működésének ellenőrzése, az alkalmazás és értelmezés működés során felmerülő nehézségeinek vizsgálata, a tagállamok nemzeti felügyeleti hatóságai által végzett független ellenőrzés, illetve az egyéneknek a rendszerhez való hozzáférési jogának gyakorlásával kapcsolatban felmerülő problémák tanulmányozása, valamint javaslatok kidolgozása a problémák közös megoldására.

(4)
     
  A közös felügyeleti hatóságnak feladata elvégzése érdekében hozzáférési joga van a váminformációs rendszerhez.

(5)
     
  A közös felügyeleti hatóság jelentéseit továbbítani kell mindazon hatóságoknak, amelyeknek a nemzeti felügyeleti hatóságok jelentéseiket megküldik.

törölve

Módosítás 67

A Francia Köztársaság kezdeményezése

25 a cikk (új)

25a. cikk

(1)
     Az európai adatvédelmi biztos felügyeli a Bizottságnak a váminformációs rendszerrel kapcsolatos tevékenységeit. A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 46. és 47. cikkében említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók.

(2)
     
  A nemzeti felügyelő hatóságok és az európai adatvédelmi biztos – hatáskörük keretein belül eljárva – aktívan együttműködnek egymással felelősségi körük keretein belül, és biztosítják a váminformációs rendszer összehangolt felügyeletét.

(3)
     
  A nemzeti felügyelő hatóságok és az európai adatvédelmi biztos e célból évente legalább egyszer találkoznak. E találkozók költségei és azok megszervezése az európai adatvédelmi biztost terhelik. A tevékenységekről kétévente jelentést kell benyújtani az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Módosítás 68

A Francia Köztársaság kezdeményezése

26 cikk – 1 bekezdés – a pont

| a) | a tagállamok illetékes hatóságai a váminformációs
  rendszer
  országukban található termináljai vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok illetékes hatóságai a váminformációs
  rendszer
  országukban található termináljai vonatkozásában;

| a) | a tagállamok illetékes hatóságai a váminformációs
  rendszernek az
  országukban található termináljai vonatkozásában
  , valamint az Europol és az Eurojust
  ; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok illetékes hatóságai a váminformációs
  rendszernek az
  országukban található termináljai vonatkozásában
  , valamint az Europol és az Eurojust
  ;

Módosítás 69

A Francia Köztársaság kezdeményezése

26 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

(2)   Az illetékes hatóságok és a
  16
  .
  cikkben
  említett bizottság intézkedéseket hoznak különösen:

(2)   Az illetékes hatóságok
  , az Europol, az Eurojust
  és a
  23
  .
  cikkben
  említett bizottság intézkedéseket hoznak különösen:

Módosítás 70

A Francia Köztársaság kezdeményezése

26 cikk – 2 bekezdés – d a pont (új)

| da) | annak biztosítása, hogy azok a személyek, akik a váminformációs rendszerhez való hozzáférésre jogosultak, csak a hozzáférési engedélyükben meghatározott adatokhoz — és csak egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal, valamint bizalmas hozzáférési móddal — férjenek hozzá (adathozzáférés ellenőrzése); |
| --- | --- |

da)

annak biztosítása, hogy azok a személyek, akik a váminformációs rendszerhez való hozzáférésre jogosultak, csak a hozzáférési engedélyükben meghatározott adatokhoz — és csak egyéni és egyedi felhasználói azonosítókkal, valamint bizalmas hozzáférési móddal — férjenek hozzá (adathozzáférés ellenőrzése);

Módosítás 71

A Francia Köztársaság kezdeményezése

26 cikk – 2 bekezdés – e pont

| e) | annak biztosítására, hogy – a váminformációs rendszer használatára tekintettel – a jogosult személyek csak a jogosultságuknak megfelelő adatokhoz férhessenek hozzá; |
| --- | --- |

e)

annak biztosítására, hogy – a váminformációs rendszer használatára tekintettel – a jogosult személyek csak a jogosultságuknak megfelelő adatokhoz férhessenek hozzá;

törölve

Módosítás 72

A Francia Köztársaság kezdeményezése

26 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| ea) | annak biztosítása, hogy a váminformációs rendszerhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság dolgozza ki az adatokhoz való hozzáférésre, valamint az adatok bevitelére, helyesbítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét rögzítő leírásokat, és ezeket kérelmükre haladéktalanul bocsássa a 22a. cikkben említett nemzeti ellenőrző hatóságok rendelkezésére (személyzeti leírás); |
| --- | --- |

ea)

annak biztosítása, hogy a váminformációs rendszerhez hozzáférési joggal rendelkező valamennyi hatóság dolgozza ki az adatokhoz való hozzáférésre, valamint az adatok bevitelére, helyesbítésére, törlésére és lekérdezésére jogosult személyek feladat- és hatáskörét rögzítő leírásokat, és ezeket kérelmükre haladéktalanul bocsássa a 22a. cikkben említett nemzeti ellenőrző hatóságok rendelkezésére (személyzeti leírás);

Módosítás 73

A Francia Köztársaság kezdeményezése

26 cikk – 2 bekezdés – h a pont (új)

| ha) | az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések hatékonyságának figyelemmel kísérése és az e határozatnak való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel kapcsolatos szervezeti intézkedések megtétele (önellenőrzés). |
| --- | --- |

ha)

az e bekezdésben említett biztonsági intézkedések hatékonyságának figyelemmel kísérése és az e határozatnak való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel kapcsolatos szervezeti intézkedések megtétele (önellenőrzés).

Módosítás 74

A Francia Köztársaság kezdeményezése

28 cikk – 1 bekezdés

(1)   Valamennyi tagállam
  felelős azon adatok helyességéért, naprakészségéért és jogszerűségéért, amelyeket
  a váminformációs rendszerbe bevitt.
  Valamennyi tagállam felelős továbbá az 1981. évi strasbourgi egyezmény 5. cikke rendelkezéseinek betartásáért.

(1)   Valamennyi tagállam
  gondoskodik arról, hogy
  a váminformációs rendszerbe
  a 2008/977/IB kerethatározat 3. cikkével, 4. cikkének (1) bekezdésével és 8. cikkével összhangban általa
  bevitt
  adatok pontosak, naprakészek, teljesek és megbízhatóak legyenek, és bevitelük jogszerűen történjen
  .

Módosítás 75

A Francia Köztársaság kezdeményezése

28 cikk – 2 bekezdés

(2)   
  Valamennyi
  tagállam felelős
  saját törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően azokért
  a
  károkért, amelyeket a
  váminformációs rendszer
  adott tagállamban történő
  használata okozott
  valamely személynek
  . Ez arra az esetre is vonatkozik,
  amikor
  a kárt a
  szolgáltató
  tagállam
  általi
  pontatlan vagy
  az e határozattal ellentétben álló adatbevitel okozta
  .

(2)   
  Minden
  tagállam
  a nemzeti jogával összhangban
  felelős a váminformációs rendszer használata
  során bármely személynek
  okozott
  kárért
  . Ez arra az esetre is vonatkozik,
  ha
  a kárt
  az okozta, hogy
  a tagállam pontatlan
  adatot vitt be a rendszerbe,
  vagy
  nem jogszerűen vitt be vagy tárolt adatot a rendszerben
  .

Módosítás 76

A Francia Köztársaság kezdeményezése

28 cikk – 3 bekezdés

(3)   
  Amennyiben az a
  tagállam
  , amely ellen
  a
  pontatlan adatok tekintetében eljárást indítottak, nem azonos az adatokat szolgáltató tagállammal, úgy az érintett tagállamok törekednek arra, hogy megállapodjanak abban, hogy a kártérítésként kifizetett összeg mekkora hányadát téríti meg az adatokat szolgáltató tagállam a másik
  tagállamnak.
  A megállapodás szerinti összeg megtérítése kérelemre történik.

(3)   
  Ha a felhasználó
  tagállam a
  váminformációs rendszerbe más tagállam által bevitt pontatlan adat használatából eredő kár miatt kártérítést fizet, akkor ez utóbbi tagállam a kifizetett kártérítés összegét megtéríti a felhasználó tagállam részére, figyelembe véve minden, a felhasználó
  tagállamnak
  esetleg felróható hibát
  .

Módosítás 77

A Francia Köztársaság kezdeményezése

28 cikk – 3 a bekezdés (új)

(3a)
     
  Az Europol és az Eurojust alapszabályzatuk rendelkezéseinek megfelelően felelősek.

Módosítás 79

A Francia Köztársaság kezdeményezése

31 cikk

A tagállamok legkésőbb
  ...-ig
  biztosítják, hogy nemzeti joguk megfeleljen e határozatnak.

A tagállamok legkésőbb
  2011. július 1-ig
  biztosítják, hogy nemzeti joguk megfeleljen ennek a határozatnak.

Módosítás 80

A Francia Köztársaság kezdeményezése

32 cikk

Ez a határozat
  ...*-től
  kezdődően az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezmény, valamint az
  Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, az
  informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezményben a jövedelmek tisztára mosásának fogalmáról és a szállítóeszközök rendszámának az egyezménybe foglalásáról szóló, 1999. március 12-i jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jövedelmek tisztára mosásáról szóló jegyzőkönyv) és az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikke alapján az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménynek egy vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozása tekintetében történő módosításáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozásáról szóló jegyzőkönyv) helyébe lép.

Ez a határozat
  2011. július 1-től
  kezdődően az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezmény, valamint az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezményben a jövedelmek tisztára mosásának fogalmáról és a szállítóeszközök rendszámának az egyezménybe foglalásáról szóló, 1999. március 12-i jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jövedelmek tisztára mosásáról szóló jegyzőkönyv) és az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikke alapján az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló egyezménynek egy vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozása tekintetében történő módosításáról szóló
  , 2003. május 8-i
  jegyzőkönyv (a továbbiakban: a vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozásáról szóló jegyzőkönyv) helyébe lép.

Módosítás 81

A Francia Köztársaság kezdeményezése

32 cikk – 1 a bekezdés (új)

Az első bekezdésben említett egyezmény és jegyzőkönyvek ezért e határozat hatálybalépésekor hatályukat vesztik.

Módosítás 82

A Francia Köztársaság kezdeményezése

33 cikk

E határozat eltérő
  rendelkezése
  hiányában az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló
  egyezmény végrehajtási intézkedései
  valamint a jövedelmek tisztára mosásáról szóló
  jegyzőkönyv
  és a vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozásáról szóló
  jegyzőkönyv ...-i
  hatállyal hatályukat vesztik.

E határozat eltérő
  rendelkezésének
  hiányában az informatika vámügyi alkalmazásáról szóló
  egyezményt,
  valamint a jövedelmek tisztára mosásáról szóló
  jegyzőkönyvet
  és a vámügyirat-azonosítási adatbázis létrehozásáról szóló
  jegyzőkönyvet végrehajtó intézkedések 2011. július 1-i
  hatállyal hatályukat vesztik.

Módosítás 83

A Francia Köztársaság kezdeményezése

34 cikk

34. cikk

E határozat értelmezéséről vagy alkalmazásáról a tagállamok között keletkezett bármely vitát, kezdeti szakaszban a Tanács a szerződés VI. címében foglalt eljárás szerint vizsgál meg a megoldás megtalálásának céljával.

Amennyiben hat hónapon belül nem találnak megoldást, az ügyet a vitában érintett valamely fél az Európai Közösségek Bírósága elé utalhatja.

törölve

Módosítás 84

A Francia Köztársaság kezdeményezése

35 cikk – 2 bekezdés

(2)   Ezt a határozatot
  ...-tól/-től
  kell alkalmazni.

(2)   Ezt a határozatot
  2011. július 1-től
  kell alkalmazni.

---

(1)  
  HL L 350., 2008.12.30., 60. o.

(2)  
  HL L 121, 2009.5.15., 37. o.

(3)  
  HL L 138., 2009.6.4., 14. o.

(4)  

  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

2009. november 25., szerda

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/150

---

2009. november 25., szerdaA gumiabroncsok címkézése az üzemanyag-hatékonysággal összefüggésben ***II

P7_TA(2009)0086

Az Európai Parlament 2009. november 25-i jogalkotási állásfoglalása a Tanács közös álláspontjáról a gumiabroncsok üzemanyag-hatékonyság és más lényeges paraméterek tekintetében történő címkézéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

2010/C 285 E/33

(Együttdöntési eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács közös álláspontjára (14639/6/2009 – C7-0287/2009),

tekintettel a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslattal (COM(2008)0779) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1)

tekintettel a Bizottság módosított javaslatára (COM(2009)0348),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata 72. cikkére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0076/2009),

| 1. | jóváhagyja a közös álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a közös álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi az ezen állásfoglalás mellékletében szereplő bizottsági nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi az ezen állásfoglalás mellékletében szereplő bizottsági nyilatkozatot;

| 3. | megállapítja, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jogi aktust a közös álláspontnak megfelelően fogadják el;

| 4. | utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy az EK-Szerződés 254. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogi aktust;

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

5.

utasítja főtitkárát, hogy írja alá a jogi aktust, miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően végrehajtottak, illetve a Tanács főtitkárával együttműködve gondoskodjon az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2009.4.22., P6_TA(2009)0248.

---

2009. november 25., szerdaMELLÉKLET

BIZOTTSÁGI KÖZLEMÉNY

A Bizottság támogatja, hogy egyes közösségi eszközök, köztük az „Intelligens energia – Európa” program olyan kezdeményezésekhez való hozzájárulás céljából is felhasználásra kerüljenek, amelyek felhívják a végfelhasználók figyelmét a gumiabroncsok címkézésének előnyeire.

A Bizottság 2012 júniusáig – különösen a fogyasztói szervezetek és a gumiabroncsgyártók számára – olyan információkat tesz hozzáférhetővé ec.europa internetes honlapján, amelyek elmagyarázzák a gumiabroncscímkén szereplő adatokat, továbbá közzétesz egy harmonizált tüzelőanyag-megtakarítási kalkulátort is.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/151

---

2009. november 25., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Belgium – textilipar; Írország – Dell

P7_TA(2009)0087

Az Európai Parlament 2009. november 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

2010/C 285 E/34

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági javaslatra (COM(2009)0515 – C7-0208/2009),

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i IIA), és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0044/2009),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket kiegészítő támogatás nyújtására olyan munkavállalóknak, akik a világkereskedelmi sémákban bekövetkezett fő strukturális változások következményeitől szenvednek, továbbá munkaerő-piaci reintegrációjuk segítésére, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket kiegészítő támogatás nyújtására olyan munkavállalóknak, akik a világkereskedelmi sémákban bekövetkezett fő strukturális változások következményeitől szenvednek, továbbá munkaerő-piaci reintegrációjuk segítésére,

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban az Európai parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatával, és megfelelő figyelemmel a 2006. május 17-i IIA-ra az Alap igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban az Európai parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott közös nyilatkozatával, és megfelelő figyelemmel a 2006. május 17-i IIA-ra az Alap igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel Belgium és Írország pénzügyi támogatást kért a textilipari ágazatban, Kelet- és Nyugat-Flandria (3) és Limburg (4) belgiumi régióiban, továbbá a számítógép-gyártás területén, Limerick, Clare és Észak Tipperary ír megyéiben, valamint Limerick városában (5) bekövetkezett elbocsátásokra vonatkozó esetekben, |
| --- | --- |

C.

mivel Belgium és Írország pénzügyi támogatást kért a textilipari ágazatban, Kelet- és Nyugat-Flandria (3) és Limburg (4) belgiumi régióiban, továbbá a számítógép-gyártás területén, Limerick, Clare és Észak Tipperary ír megyéiben, valamint Limerick városában (5) bekövetkezett elbocsátásokra vonatkozó esetekben,

| D. | mivel mindkét kérelem teljesítette az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumokat, |
| --- | --- |

D.

mivel mindkét kérelem teljesítette az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumokat,

| E. | mivel az ír kérelem esetében a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság további tájékoztatást kért a Bizottságtól, |
| --- | --- |

E.

mivel az ír kérelem esetében a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság további tájékoztatást kért a Bizottságtól,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények elkötelezettségére, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az Alap igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtván, amely a globalizáció eredményeként elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények elkötelezettségére, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az Alap igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtván, amely a globalizáció eredményeként elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia, hogy szembenézzen a globális pénzügyi és gazdasági válság következményeivel; hangsúlyozza, hogy e tekintetben az EGAA kritikus szerepet játszhat az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációjában; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia, hogy szembenézzen a globális pénzügyi és gazdasági válság következményeivel; hangsúlyozza, hogy e tekintetben az EGAA kritikus szerepet játszhat az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációjában;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA támogassa az egyes elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási reintegrációját; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a társaságok felelőssége a nemzeti jog vagy kollektív szerződés értelmében, sem a társaságok vagy ágazatok átalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kellene, hogy az EGAA támogassa az egyes elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási reintegrációját; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a társaságok felelőssége a nemzeti jog vagy kollektív szerződés értelmében, sem a társaságok vagy ágazatok átalakítására irányuló intézkedéseket;

| 5. | emlékezteti a Bizottságot az EGAA igénybevételével összefüggésben, hogy ne csoportosítson át szisztematikusan kifizetési előirányzatokat az Európai Szociális Alapból, mivel az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre, saját célkitűzésekkel és határidőkkel; |
| --- | --- |

5.

emlékezteti a Bizottságot az EGAA igénybevételével összefüggésben, hogy ne csoportosítson át szisztematikusan kifizetési előirányzatokat az Európai Szociális Alapból, mivel az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre, saját célkitűzésekkel és határidőkkel;

| 6. | emlékeztet arra, hogy értékelni kell az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i IIA által létrehozott programok és egyéb különböző eszközök általános értékelésével összefüggésben, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret költségvetési felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy értékelni kell az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i IIA által létrehozott programok és egyéb különböző eszközök általános értékelésével összefüggésben, a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret költségvetési felülvizsgálata során;

| 7. | megjegyzi, hogy a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság értékelte a Bizottság javaslatát, és nincs ellenvetése a belga kérelmek esetében, de tisztázást kért a Bizottságtól a Dell-ügyre vonatkozó ír kérelemmel kapcsolatban; felhívja azonban a figyelmet az említett bizottság véleményének (1)-(6) bekezdésére; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság értékelte a Bizottság javaslatát, és nincs ellenvetése a belga kérelmek esetében, de tisztázást kért a Bizottságtól a Dell-ügyre vonatkozó ír kérelemmel kapcsolatban; felhívja azonban a figyelmet az említett bizottság véleményének (1)-(6) bekezdésére;

| 8. | értékelni fogja a Bizottság válaszainak következményeit, mielőtt meghozza végső döntését mind a jogi, mind a költségvetési eszközről; |
| --- | --- |

8.

értékelni fogja a Bizottság válaszainak következményeit, mielőtt meghozza végső döntését mind a jogi, mind a költségvetési eszközről;

| 9. | elvárja a Bizottságtól, hogy vegye számba a jelenlegi nehézségeket, és mostantól kezdve külön dokumentumokban terjessze elő az EGAA igénybevételéről szóló határozatokra irányuló javaslatait: tagállami kérelmenként egy határozati javaslatot; |
| --- | --- |

9.

elvárja a Bizottságtól, hogy vegye számba a jelenlegi nehézségeket, és mostantól kezdve külön dokumentumokban terjessze elő az EGAA igénybevételéről szóló határozatokra irányuló javaslatait: tagállami kérelmenként egy határozati javaslatot;

| 10. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt határozatot; |
| --- | --- |

10.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt határozatot;

| 11. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és intézkedjék annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve annak mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve annak mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2009/004 BE/Oost en West Vlaanderen textiles.

(4)  EGF/2009/005 BE/Limburg textiles.

(5)  EGF/2009/008 IE/Dell.

---

2009. november 25., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

2009. november 25.

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen a 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen a 12. cikkének (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) azért hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson az elbocsátott munkavállalóknak, akik a világkereskedelmi sémákban bekövetkezett fő strukturális változások következményeitől szenvednek, és segítsen nekik munkaerő-piaci reintegrációjukban. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA) azért hozták létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson az elbocsátott munkavállalóknak, akik a világkereskedelmi sémákban bekövetkezett fő strukturális változások következményeitől szenvednek, és segítsen nekik munkaerő-piaci reintegrációjukban.

| (2) | A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek vonatkozásában kibővítették az EGAA hatályát a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó támogatásra is. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek vonatkozásában kibővítették az EGAA hatályát a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalóknak nyújtandó támogatásra is.

| (3) | A 2006. május 17-i IIA az EGAA igénybevételét évi 500 millió eurós plafonértéken belül teszi lehetővé. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i IIA az EGAA igénybevételét évi 500 millió eurós plafonértéken belül teszi lehetővé.

| (4) | 2009. május 5-én Belgium két kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére, a textilipari ágazatban történt elbocsátásokra tekintettel. E kérelmek eleget tesznek az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozó követelményeknek, ezért a Bizottság egy 9 198 874 eurós összeg rendelkezésre bocsátását javasolja. |
| --- | --- |

(4)

2009. május 5-én Belgium két kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére, a textilipari ágazatban történt elbocsátásokra tekintettel. E kérelmek eleget tesznek az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozó követelményeknek, ezért a Bizottság egy 9 198 874 eurós összeg rendelkezésre bocsátását javasolja.

| (5) | 2009. június 29-én Írország kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére, a számítógépgyártás területén történt elbocsátásokra tekintettel. E kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozó követelményeknek, ezért a Bizottság egy 14 831 050 eurós összeg rendelkezésre bocsátását javasolja. |
| --- | --- |

(5)

2009. június 29-én Írország kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevételére, a számítógépgyártás területén történt elbocsátásokra tekintettel. E kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében lefektetett, a pénzügyi hozzájárulások meghatározására vonatkozó követelményeknek, ezért a Bizottság egy 14 831 050 eurós összeg rendelkezésre bocsátását javasolja.

| (6) | Az EGAA-t tehát igénybe kell venni pénzügyi hozzájárulás nyújtása érdekében a Belgium és Írország által benyújtott kérelmek alapján, |
| --- | --- |

(6)

Az EGAA-t tehát igénybe kell venni pénzügyi hozzájárulás nyújtása érdekében a Belgium és Írország által benyújtott kérelmek alapján,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió 2009. évi általános költségvetésének keretein belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot a 24 029 924 eurós összeg nyújtására, kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban.

2. cikk

E határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Strasbourgban,

Az Európai Parlament részéről

az elnök

A Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

2009. november 26., csütörtök

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/156

---

2009. november 26., csütörtökAz önkéntesség európai éve (2011) *

P7_TA(2009)0094

Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az önkéntesség európai évére (2011) vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

2010/C 285 E/35

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0254),

tekintettel az EK-Szerződés 308. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0054/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel a Kulturális és Oktatási Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0077/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát, annak módosított formájában;

| 2. | úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megjelölt irányadó összegnek összhangban kell állnia a 2007–2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret 3b. alfejezetével, és rámutat arra, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság határoz; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megjelölt irányadó összegnek összhangban kell állnia a 2007–2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret 3b. alfejezetével, és rámutat arra, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás keretében a költségvetési hatóság határoz;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti a már működő programokat vagy más kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az új tevékenységek finanszírozása nem veszélyeztetheti a már működő programokat vagy más kezdeményezéseket;

| 4. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament állásfoglalását a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Határozatra irányuló javaslat


  -1 preambulumbekezdés (új) |
| | (-1) | A Szerződés létrehozza az uniós polgárságot, mely kiegészíti a tagállamok állampolgárságát, és amely az európai integrációs folyamat megerősítésének és biztosításának fontos eleme. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Határozatra irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

(-1)

A Szerződés létrehozza az uniós polgárságot, mely kiegészíti a tagállamok állampolgárságát, és amely az európai integrációs folyamat megerősítésének és biztosításának fontos eleme.

Módosítás 2

Határozatra irányuló javaslat

-1 a preambulumbekezdés (új)

| (-1a) | Az aktív polgárság ösztönzése a kohézió megerősítésének, a demokrácia fejlesztésének, valamint Európa világban betöltött szerepének kulcsfontosságú eleme. |
| --- | --- |

(-1a)

Az aktív polgárság ösztönzése a kohézió megerősítésének, a demokrácia fejlesztésének, valamint Európa világban betöltött szerepének kulcsfontosságú eleme.

Módosítás 3

Határozatra irányuló javaslat

-1 b preambulumbekezdés (új)

| (-1b) | Az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve ki fogja hangsúlyozni, hogy az önkéntes tevékenységek az aktív polgárság és a demokrácia kulcsfontosságú kifejezési formájának számítanak, mivel olyan európai értékeket valósítanak meg, mint például a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség, és ezzel hozzájárulnak az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(-1b)

Az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve ki fogja hangsúlyozni, hogy az önkéntes tevékenységek az aktív polgárság és a demokrácia kulcsfontosságú kifejezési formájának számítanak, mivel olyan európai értékeket valósítanak meg, mint például a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség, és ezzel hozzájárulnak az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.

Módosítás 4

Határozatra irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| (1) | A Közösség és a tagállamok a magas fokú foglalkoztatás és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem érdekében
  támogatni kívánják
  a humánerőforrás-fejlesztést. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség és a tagállamok a magas fokú foglalkoztatás és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem érdekében
  támogatni kívánják
  a humánerőforrás-fejlesztést.

| (1) | A Közösség és a tagállamok a magas fokú foglalkoztatás és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem érdekében a humánerőforrás-fejlesztést
  a tudás javítására irányuló intézkedések meghozatalával, az információ és a bevett gyakorlatok cseréjének fejlesztésével, az innovatív megközelítések előmozdításával és a tapasztalatok értékelésével kívánják támogatni
  . |
| --- | --- |

(1)

A Közösség és a tagállamok a magas fokú foglalkoztatás és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem érdekében a humánerőforrás-fejlesztést
  a tudás javítására irányuló intézkedések meghozatalával, az információ és a bevett gyakorlatok cseréjének fejlesztésével, az innovatív megközelítések előmozdításával és a tapasztalatok értékelésével kívánják támogatni
  .

Módosítás 5

Határozatra irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| (3) | Az önkéntesség
  olyan nemformális tanulási tapasztalatot
  nyújt
  , amely
  egyaránt
  kedvez a szakmai készségek és kompetenciák kialakításának, illetve az aktív civil részvétel egyik legfőbb megnyilvánulási formája. A valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek által végzett tevékenységek kulcsfontosságúak a demokrácia – az Európai Unió egyik alapelve – fejlődése szempontjából, és
  hozzájárulnak
  a
  humánerőforrás-fejlesztéshez, továbbá a
  társadalmi
  kohézióhoz
  . |
| --- | --- |

(3)

Az önkéntesség
  olyan nemformális tanulási tapasztalatot
  nyújt
  , amely
  egyaránt
  kedvez a szakmai készségek és kompetenciák kialakításának, illetve az aktív civil részvétel egyik legfőbb megnyilvánulási formája. A valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek által végzett tevékenységek kulcsfontosságúak a demokrácia – az Európai Unió egyik alapelve – fejlődése szempontjából, és
  hozzájárulnak
  a
  humánerőforrás-fejlesztéshez, továbbá a
  társadalmi
  kohézióhoz
  .

| (3) | Az önkéntes tevékenységek
  olyan nemformális
  , gazdag
  tanulási tapasztalatot
  nyújtanak
  , amely kedvez a szakmai
  és a társadalmi
  készségek és kompetenciák kialakításának,
  hozzájárul a szolidaritáshoz,
  illetve az aktív civil részvétel egyik legfőbb megnyilvánulási formája.
  Az önkéntesség előmozdítja és ösztönzi a partnerséget és az aktív polgári szerepvállalást, mivel olyan európai értékeket valósít meg, mint például a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség.
  A valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek által végzett tevékenységek kulcsfontosságúak a demokrácia
  , és különösen a részvételen alapuló demokrácia
  – az Európai Unió egyik alapelve – fejlődése
  , valamint az emberi jogok Európai Unión belül és kívül történő előmozdítása
  szempontjából
  . Az önkéntes tevékenységek hozzájárulhatnak az egyén személyes fejlődéséhez, jólétéhez
  és
  az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez
  a
  szolidaritás, a
  társadalmi
  befogadás és a jólét tekintetében
  .
  Az önkéntesség és az önkéntes tevékenységek ugyanakkor nem állhatnak a díjazás ellenében végzett munkatevékenységek helyébe, bár az önkéntesek kiadásait megfelelően meg kell téríteni. |
| --- | --- |

(3)

Az önkéntes tevékenységek
  olyan nemformális
  , gazdag
  tanulási tapasztalatot
  nyújtanak
  , amely kedvez a szakmai
  és a társadalmi
  készségek és kompetenciák kialakításának,
  hozzájárul a szolidaritáshoz,
  illetve az aktív civil részvétel egyik legfőbb megnyilvánulási formája.
  Az önkéntesség előmozdítja és ösztönzi a partnerséget és az aktív polgári szerepvállalást, mivel olyan európai értékeket valósít meg, mint például a szolidaritás és a megkülönböztetésmentesség.
  A valamennyi korosztályból kikerülő önkéntesek által végzett tevékenységek kulcsfontosságúak a demokrácia
  , és különösen a részvételen alapuló demokrácia
  – az Európai Unió egyik alapelve – fejlődése
  , valamint az emberi jogok Európai Unión belül és kívül történő előmozdítása
  szempontjából
  . Az önkéntes tevékenységek hozzájárulhatnak az egyén személyes fejlődéséhez, jólétéhez
  és
  az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez
  a
  szolidaritás, a
  társadalmi
  befogadás és a jólét tekintetében
  .
  Az önkéntesség és az önkéntes tevékenységek ugyanakkor nem állhatnak a díjazás ellenében végzett munkatevékenységek helyébe, bár az önkéntesek kiadásait megfelelően meg kell téríteni.

Módosítás 6

Határozatra irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| (3a) | Az „önkéntes tevékenységek” kifejezés a bármilyen formában végzett formális, nemformális, informális vagy szakképzési önkéntes tevékenységekre vonatkozik, amelyeket a személy szabad akaratából, egyéni választása és motivációja alapján, a pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül végez. Az önkéntes tevékenységek mind az önkéntesnek, mind a közösségeknek és a társadalom egészének a javára szolgálnak. Emellett az emberi, társadalmi vagy környezetvédelmi szükségletek és problémák kezelésének eszközei is az egyének és a szervezetek számára, különösen ha olyan vészhelyzetekkel kell szembenézniük, amelyek a társadalom egészét érinthetik. Az ilyen tevékenységek gyakran egy nonprofit szervezetet vagy közösségi alapú kezdeményezést támogatnak. Az önkéntes tevékenységek nem helyettesítik a hivatásszerű, fizetett munkalehetőségeket, de hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára társadalmi és kulturális céljaikkal. |
| --- | --- |

(3a)

Az „önkéntes tevékenységek” kifejezés a bármilyen formában végzett formális, nemformális, informális vagy szakképzési önkéntes tevékenységekre vonatkozik, amelyeket a személy szabad akaratából, egyéni választása és motivációja alapján, a pénzügyi haszonszerzés szándéka nélkül végez. Az önkéntes tevékenységek mind az önkéntesnek, mind a közösségeknek és a társadalom egészének a javára szolgálnak. Emellett az emberi, társadalmi vagy környezetvédelmi szükségletek és problémák kezelésének eszközei is az egyének és a szervezetek számára, különösen ha olyan vészhelyzetekkel kell szembenézniük, amelyek a társadalom egészét érinthetik. Az ilyen tevékenységek gyakran egy nonprofit szervezetet vagy közösségi alapú kezdeményezést támogatnak. Az önkéntes tevékenységek nem helyettesítik a hivatásszerű, fizetett munkalehetőségeket, de hozzáadott értéket nyújtanak a társadalom számára társadalmi és kulturális céljaikkal.

Módosítás 7

Határozatra irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| (4) | A gyorsan változó társadalmakban biztosítani kell az önkéntes
  infrastruktúrák hatékonyságát
  , hogy több ember számára tegyék lehetővé
  önkéntes tevékenység vállalását
  . Ezért fontos támogatni az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét közösségi szinten. |
| --- | --- |

(4)

A gyorsan változó társadalmakban biztosítani kell az önkéntes
  infrastruktúrák hatékonyságát
  , hogy több ember számára tegyék lehetővé
  önkéntes tevékenység vállalását
  . Ezért fontos támogatni az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét közösségi szinten.

| (4) | A gyorsan változó társadalmakban biztosítani kell
  a hatékony támogatást és hatékony intézkedéseket
  az önkéntes
  tevékenységek számára
  , hogy több ember számára tegyék lehetővé
  a bekapcsolódást
  . Ezért fontos támogatni az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét
  és fejlesztését
  közösségi
  , nemzeti, regionális és helyi
  szinten
  , többek között az önkéntes szervezetek közötti együttműködést és hálózatépítést szolgáló hatékony rendszerek, és különösen egy webportál felállítása révén
  . |
| --- | --- |

(4)

A gyorsan változó társadalmakban biztosítani kell
  a hatékony támogatást és hatékony intézkedéseket
  az önkéntes
  tevékenységek számára
  , hogy több ember számára tegyék lehetővé
  a bekapcsolódást
  . Ezért fontos támogatni az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét
  és fejlesztését
  közösségi
  , nemzeti, regionális és helyi
  szinten
  , többek között az önkéntes szervezetek közötti együttműködést és hálózatépítést szolgáló hatékony rendszerek, és különösen egy webportál felállítása révén
  .

Módosítás 8

Határozatra irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| (5) | Az 1997-es kormányközi konferencia elfogadta a 38. nyilatkozatot az önkéntességről, amelyet az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatoltak; elismerte továbbá, milyen fontos az önkéntes szolgálatok tevékenységeinek hozzájárulása a társadalmi szolidaritás fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(5)

Az 1997-es kormányközi konferencia elfogadta a 38. nyilatkozatot az önkéntességről, amelyet az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatoltak; elismerte továbbá, milyen fontos az önkéntes szolgálatok tevékenységeinek hozzájárulása a társadalmi szolidaritás fejlesztéséhez.

| (5) | Az 1997-es kormányközi konferencia elfogadta a 38. nyilatkozatot az önkéntességről, amelyet az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatoltak; elismerte továbbá, milyen fontos az önkéntes szolgálatok tevékenységeinek hozzájárulása a társadalmi szolidaritás fejlesztéséhez
  és a generációk közötti önkéntesség előmozdításához
  . |
| --- | --- |

(5)

Az 1997-es kormányközi konferencia elfogadta a 38. nyilatkozatot az önkéntességről, amelyet az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatoltak; elismerte továbbá, milyen fontos az önkéntes szolgálatok tevékenységeinek hozzájárulása a társadalmi szolidaritás fejlesztéséhez
  és a generációk közötti önkéntesség előmozdításához
  .

Módosítás 9

Határozatra irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| (12) | Az önkéntességet
  számos olyan közösségi program
  támogatja
  , amelyek
  elsősorban az
  önkéntesek mobilitására összpontosítanak
  – pl.
  a „Fiatalok lendületben” program Európai Önkéntes Szolgálata, az egész életen át tartó
  tanulási program
  és az
  Európa a polgárokért
  program. |
| --- | --- |

(12)

Az önkéntességet
  számos olyan közösségi program
  támogatja
  , amelyek
  elsősorban az
  önkéntesek mobilitására összpontosítanak
  – pl.
  a „Fiatalok lendületben” program Európai Önkéntes Szolgálata, az egész életen át tartó
  tanulási program
  és az
  Európa a polgárokért
  program.

| (12) | Az önkéntes tevékenységek támogatására
  számos olyan közösségi program
  és hálózat irányul
  , amelyek
  a valamennyi korosztályból kikerülő
  önkéntesek mobilitására összpontosítanak
  , mint például
  a „Fiatalok lendületben” program Európai Önkéntes Szolgálata, az egész életen át tartó
  tanulás programja
  és az
  „Európa a polgárokért”
  program.
  Horizontális jellegéből adódóan az önkéntesség együttműködést teremt e programok között. |
| --- | --- |

(12)

Az önkéntes tevékenységek támogatására
  számos olyan közösségi program
  és hálózat irányul
  , amelyek
  a valamennyi korosztályból kikerülő
  önkéntesek mobilitására összpontosítanak
  , mint például
  a „Fiatalok lendületben” program Európai Önkéntes Szolgálata, az egész életen át tartó
  tanulás programja
  és az
  „Európa a polgárokért”
  program.
  Horizontális jellegéből adódóan az önkéntesség együttműködést teremt e programok között.

Módosítás 10

Határozatra irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| (12a) | Az önkéntesség kulcsszerepet játszik az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása, valamint a civil társadalom és a szolidaritás megerősítése terén. |
| --- | --- |

(12a)

Az önkéntesség kulcsszerepet játszik az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása, valamint a civil társadalom és a szolidaritás megerősítése terén.

Módosítás 11

Határozatra irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| (13) | Az önkéntes tevékenységek palettája Európa-szerte változatos: ezeket meg kell
  őrizni
  és tovább kell fejleszteni. |
| --- | --- |

(13)

Az önkéntes tevékenységek palettája Európa-szerte változatos: ezeket meg kell
  őrizni
  és tovább kell fejleszteni.

| (13) | Az önkéntes tevékenységek palettája Európa-szerte változatos
  és hosszú időre visszamenőleg rendelkezik hagyományokkal
  : ezeket meg kell
  védeni
  és tovább kell fejleszteni
  egyebek között egy, az önkéntes szövetségek közötti, határokon átnyúló hálózat megteremtésével annak érdekében, hogy állandó platformja lehessen a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok cseréjének
  . |
| --- | --- |

(13)

Az önkéntes tevékenységek palettája Európa-szerte változatos
  és hosszú időre visszamenőleg rendelkezik hagyományokkal
  : ezeket meg kell
  védeni
  és tovább kell fejleszteni
  egyebek között egy, az önkéntes szövetségek közötti, határokon átnyúló hálózat megteremtésével annak érdekében, hogy állandó platformja lehessen a tapasztalatok és a legjobb gyakorlatok cseréjének
  .

Módosítás 12

Határozatra irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| (13a) | Az önkéntesség európai évének alkalmat kell szolgáltatnia arra, hogy a tagállamok jogbiztonságot teremtsenek az önkéntesek számára jogi helyzetüket illetően. |
| --- | --- |

(13a)

Az önkéntesség európai évének alkalmat kell szolgáltatnia arra, hogy a tagállamok jogbiztonságot teremtsenek az önkéntesek számára jogi helyzetüket illetően.

Módosítás 13

Határozatra irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| (13b) | Az Unió jelentős szerepet játszik a határain belül végzett önkéntes tevékenységek előmozdításában, fejlesztésében és támogatásában. Ugyanakkor fontos, hogy felismerjük és tiszteljük az egyes tagállamokon belüli önkéntességet. |
| --- | --- |

(13b)

Az Unió jelentős szerepet játszik a határain belül végzett önkéntes tevékenységek előmozdításában, fejlesztésében és támogatásában. Ugyanakkor fontos, hogy felismerjük és tiszteljük az egyes tagállamokon belüli önkéntességet.

Módosítás 14

Határozatra irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| (14) | Az önkéntesség hozzájárulhat az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.
  Az önkéntes tevékenységek gazdag nemformális tanulási tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és kompetenciáit, hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, szolidaritásérzékükhöz, fejleszti szociális készségüket és megkönnyíti társadalmi beilleszkedésüket, továbbá fokozza az aktív polgári szerepvállalást. |
| --- | --- |

(14)

Az önkéntesség hozzájárulhat az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.
  Az önkéntes tevékenységek gazdag nemformális tanulási tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és kompetenciáit, hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, szolidaritásérzékükhöz, fejleszti szociális készségüket és megkönnyíti társadalmi beilleszkedésüket, továbbá fokozza az aktív polgári szerepvállalást.

| (14) | A társadalmi befogadás és a társadalmi jólét előmozdításával, a rasszizmus és
  az
  előítéletek elleni küzdelemmel és a kultúrák és vallások közötti párbeszéd támogatásával az
  önkéntesség hozzájárulhat az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(14)

A társadalmi befogadás és a társadalmi jólét előmozdításával, a rasszizmus és
  az
  előítéletek elleni küzdelemmel és a kultúrák és vallások közötti párbeszéd támogatásával az
  önkéntesség hozzájárulhat az európai társadalmak harmonikus fejlődéséhez.

Módosítás 15

Határozatra irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| (14a) | Mindenkinek lehetővé kell tenni, hogy önkéntes tevékenységet végezhessen. A további egyéni fejlődés és részvétel érdekében a menedékkérők, menekültek és legálisan tartózkodó bevándorlók számára biztosítani kell, hogy mindinkább részt vehessenek az önkéntes tevékenységekben, különösen amikor foglalkoztatásuk nem lehetséges. |
| --- | --- |

(14a)

Mindenkinek lehetővé kell tenni, hogy önkéntes tevékenységet végezhessen. A további egyéni fejlődés és részvétel érdekében a menedékkérők, menekültek és legálisan tartózkodó bevándorlók számára biztosítani kell, hogy mindinkább részt vehessenek az önkéntes tevékenységekben, különösen amikor foglalkoztatásuk nem lehetséges.

Módosítás 16

Határozatra irányuló javaslat

14 b preambulumbekezdés (új)

| (14b) | Az önkéntes tevékenységek olyan gazdag nem formális tanulási tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és kompetenciáit, a munkaerőpiacba való újrabeilleszkedésük elősegítésével hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, fejleszti szociális készségüket és hozzájárul az egyén személyes fejlődéséhez és jólétéhez. |
| --- | --- |

(14b)

Az önkéntes tevékenységek olyan gazdag nem formális tanulási tapasztalatot jelentenek, amely erősíti a fiatalok szakmai készségeit és kompetenciáit, a munkaerőpiacba való újrabeilleszkedésük elősegítésével hozzájárul foglalkoztathatóságukhoz, fejleszti szociális készségüket és hozzájárul az egyén személyes fejlődéséhez és jólétéhez.

Módosítás 17

Határozatra irányuló javaslat

14 c preambulumbekezdés (új)

| (14c) | Az Európai Unióban és harmadik országokban végzett tevékenységek révén az önkéntesség hozzájárulhat a szegénység elleni küzdelemhez, valamint a szociális és gazdasági fejlődés valóra váltásához. |
| --- | --- |

(14c)

Az Európai Unióban és harmadik országokban végzett tevékenységek révén az önkéntesség hozzájárulhat a szegénység elleni küzdelemhez, valamint a szociális és gazdasági fejlődés valóra váltásához.

Módosítás 18

Határozatra irányuló javaslat

14 d preambulumbekezdés (új)

| (14d) | A vállalati szociális felelősségük részeként a munkavállalók támogathatják és ösztönözhetik az önkéntes tevékenységeket. |
| --- | --- |

(14d)

A vállalati szociális felelősségük részeként a munkavállalók támogathatják és ösztönözhetik az önkéntes tevékenységeket.

Módosítás 19

Határozatra irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| (15) | Ennek ellenére az önkéntesség potenciálját nem használják ki teljeskörűen. Az önkéntesség európai éve lehetőséget fog biztosítani annak európai kontextusban történő bemutatására, hogy az önkéntesség fokozza a civil részvételt. Megerősítheti a polgárok az adott társadalomhoz való
  tartozásának
  érzését valamennyi – helyi, regionális, nemzeti és európai – szinten. |
| --- | --- |

(15)

Ennek ellenére az önkéntesség potenciálját nem használják ki teljeskörűen. Az önkéntesség európai éve lehetőséget fog biztosítani annak európai kontextusban történő bemutatására, hogy az önkéntesség fokozza a civil részvételt. Megerősítheti a polgárok az adott társadalomhoz való
  tartozásának
  érzését valamennyi – helyi, regionális, nemzeti és európai – szinten.

| (15) | Ennek ellenére az önkéntesség potenciálját nem használják ki teljes körűen.
  Ezenkívül
  a
  szabad idejükben önkéntességet vállalók teljesítményét európai szinten mostanáig hivatalosan még nem ismerték el.
  Az önkéntesség európai éve lehetőséget fog
  tehát
  biztosítani annak európai kontextusban történő bemutatására, hogy az önkéntesség fokozza a civil részvételt. Megerősítheti a polgárok
  körében
  az adott társadalomhoz való
  tartozás
  érzését valamennyi – helyi, regionális, nemzeti és európai – szinten
  , és ösztönözheti a tagállamokat, hogy úgy küzdjenek a diszkrimináció ellen, hogy minden egyes tagállamban a külföldi illetőségűek is, többek között a menedékkérők is nonprofit szervezeteknél önkéntes munkát végezhessenek, vagy térítés nélkül foglalkoztathassák őket
  . |
| --- | --- |

(15)

Ennek ellenére az önkéntesség potenciálját nem használják ki teljes körűen.
  Ezenkívül
  a
  szabad idejükben önkéntességet vállalók teljesítményét európai szinten mostanáig hivatalosan még nem ismerték el.
  Az önkéntesség európai éve lehetőséget fog
  tehát
  biztosítani annak európai kontextusban történő bemutatására, hogy az önkéntesség fokozza a civil részvételt. Megerősítheti a polgárok
  körében
  az adott társadalomhoz való
  tartozás
  érzését valamennyi – helyi, regionális, nemzeti és európai – szinten
  , és ösztönözheti a tagállamokat, hogy úgy küzdjenek a diszkrimináció ellen, hogy minden egyes tagállamban a külföldi illetőségűek is, többek között a menedékkérők is nonprofit szervezeteknél önkéntes munkát végezhessenek, vagy térítés nélkül foglalkoztathassák őket
  .

Módosítás 20

Határozatra irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| (15a) | A tagállamokat ösztönözni kell, hogy minimálisra csökkentsék a bürokratikus akadályokat, amelyek meggátolják az önkénteseket az önkéntes tevékenység végzésében. |
| --- | --- |

(15a)

A tagállamokat ösztönözni kell, hogy minimálisra csökkentsék a bürokratikus akadályokat, amelyek meggátolják az önkénteseket az önkéntes tevékenység végzésében.

Módosítás 21

Határozatra irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| (15b) | Az önkéntesség európai évének újólag meg kell erősítenie az önkéntesek által végzett tevékenységek szerepének alapvető fontosságát, és emlékeztetnie kell a tagállamokat arra is, hogy e tevékenységek célja nem a szociális szolgáltatások területén létező alapszükségletek kielégítése, sem pedig a társadalmi fellépés pótlása. |
| --- | --- |

(15b)

Az önkéntesség európai évének újólag meg kell erősítenie az önkéntesek által végzett tevékenységek szerepének alapvető fontosságát, és emlékeztetnie kell a tagállamokat arra is, hogy e tevékenységek célja nem a szociális szolgáltatások területén létező alapszükségletek kielégítése, sem pedig a társadalmi fellépés pótlása.

Módosítás 22

Határozatra irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| (16) | A 2011. év az ENSZ 2001-es nemzetközi önkéntes évének 10. évfordulója. |
| --- | --- |

(16)

A 2011. év az ENSZ 2001-es nemzetközi önkéntes évének 10. évfordulója.

| (16) | December 5. az önkéntesek nemzetközi napja,
  a 2011. év
  pedig
  az ENSZ 2001-es nemzetközi önkéntes évének 10. évfordulója. |
| --- | --- |

(16)

December 5. az önkéntesek nemzetközi napja,
  a 2011. év
  pedig
  az ENSZ 2001-es nemzetközi önkéntes évének 10. évfordulója.

Módosítás 23

Határozatra irányuló javaslat

16 a preambulumbekezdés (új)

| (16a) | Társadalmi szerepén túl az önkéntesség gazdasági értékkel bír és jelentősen hozzájárul a gazdasághoz. |
| --- | --- |

(16a)

Társadalmi szerepén túl az önkéntesség gazdasági értékkel bír és jelentősen hozzájárul a gazdasághoz.

Módosítás 24

Határozatra irányuló javaslat

16 b preambulumbekezdés (új)

| (16b) | Az önkéntesség nagy szerepet játszik a környezet védelmében és a polgári védelemben, annak hozzájárulását fel kell ismerni és támogatni kell minden téren, különösen az EU új demokráciáiban. |
| --- | --- |

(16b)

Az önkéntesség nagy szerepet játszik a környezet védelmében és a polgári védelemben, annak hozzájárulását fel kell ismerni és támogatni kell minden téren, különösen az EU új demokráciáiban.

Módosítás 25

Határozatra irányuló javaslat

16 c preambulumbekezdés (új)

| (16c) | Annak elismerése, hogy az önkéntesség a kompetenciák és a készségek elsajátítására alkalmas tevékenység – pl. az EUROPASS-hoz kapcsolódó YOUTHPASS keretében – azt biztosítja, hogy az önkéntességet ne a formális képzés alternatívájának, hanem kiegészítésének tekintsük, és a továbbiakban ez majd elősegíti az önkéntesek mobilitását. |
| --- | --- |

(16c)

Annak elismerése, hogy az önkéntesség a kompetenciák és a készségek elsajátítására alkalmas tevékenység – pl. az EUROPASS-hoz kapcsolódó YOUTHPASS keretében – azt biztosítja, hogy az önkéntességet ne a formális képzés alternatívájának, hanem kiegészítésének tekintsük, és a továbbiakban ez majd elősegíti az önkéntesek mobilitását.

Módosítás 26

Határozatra irányuló javaslat

16 d preambulumbekezdés (új)

| (16d) | Annak elismerése, hogy az önkéntes tevékenységgel töltött idő az európai és nemzeti projektekhez – természetbeni hozzájárulásként – nyújtott társfinanszírozás, az önkéntes hozzájárulás értékének kézzelfogható felismerését jelentené, és segítené az önkéntes szervezeteket saját tevékenységeik végrehajtásában. |
| --- | --- |

(16d)

Annak elismerése, hogy az önkéntes tevékenységgel töltött idő az európai és nemzeti projektekhez – természetbeni hozzájárulásként – nyújtott társfinanszírozás, az önkéntes hozzájárulás értékének kézzelfogható felismerését jelentené, és segítené az önkéntes szervezeteket saját tevékenységeik végrehajtásában.

Módosítás 27

Határozatra irányuló javaslat

1. cikk

A 2011. évet „az
  önkéntesség
  európai évének” (a továbbiakban: európai év) kell kijelölni.

A 2011. évet az
  aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek
  európai évének (a továbbiakban: európai év) kell kijelölni.

(Ez a módosítás az egész szövegre érvényes. )

Módosítás 28

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

Az európai év általános célja, hogy – elsősorban a tapasztalatok és a helyes gyakorlat egymásnak való átadásával – bátorítsa és támogassa a
  tagállamokat
  , a helyi és regionális
  hatóságokat, valamint a civil társadalmat
  az Európai Unióban az önkéntes tevékenység vonzó feltételeinek megteremtésében.

Az európai év általános célja, hogy – elsősorban a tapasztalatok és a helyes gyakorlat egymásnak való átadásával
  , valamint az innovatív megközelítések és az értékelő tapasztalatok előmozdításával
  – bátorítsa és támogassa
  az EU,
  a
  tagállamok
  ,
  valamint
  a helyi és
  a
  regionális
  hatóságok erőfeszítéseit
  az Európai Unióban
  a civil társadalom számára
  az önkéntes tevékenység vonzó feltételeinek megteremtésében
  , valamint hogy javítsa az önkéntes tevékenységek láthatóságát és előmozdítsa jelentőségét az Európai Unióban
  .

Módosítás 29

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 1 pont

| 1) | Az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban – az önkéntesség meghonosítása uniós kontextusban, mint a civil részvétel és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze. |
| --- | --- |

1)

Az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban – az önkéntesség meghonosítása uniós kontextusban, mint a civil részvétel és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze.

| 1) | Az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban – az önkéntesség meghonosítása uniós kontextusban, mint a civil részvétel
  , a partnerség
  és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze. |
| --- | --- |

1)

Az önkéntességet támogató környezet kialakítása az EU-ban – az önkéntesség meghonosítása uniós kontextusban, mint a civil részvétel
  , a partnerség
  és az emberek közösségi tevékenységének egyik támogatási eszköze.

Módosítás 30

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 2 pont

| 2) | Az önkéntes szervezetek megerősítése és az önkéntesség minőségének javítása – az önkéntes munka megkönnyítése
  és
  a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és az önkéntes szervezetek és más ágazatok közötti szinergiák uniós szintű ösztönzése. |
| --- | --- |

2)

Az önkéntes szervezetek megerősítése és az önkéntesség minőségének javítása – az önkéntes munka megkönnyítése
  és
  a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és az önkéntes szervezetek és más ágazatok közötti szinergiák uniós szintű ösztönzése.

| 2) | Az önkéntes szervezetek megerősítése
  céljaikra, prioritásaikra
  és
  autonómiájukra való tekintettel és
  az önkéntesség minőségének javítása – az önkéntes munka
  és az elegendő és tartós finanszírozáshoz való hozzájutás
  megkönnyítése a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és az önkéntes szervezetek és más
  nonprofit
  ágazatok közötti szinergiák uniós szintű ösztönzése
  révén; azáltal, hogy az emberi és környezetvédelmi vészhelyzetekben ösztönzik a kezdeményezéseket a megelőzés és kezelés tekintetében, illetve megfelelő képzést nyújtanak az önkénteseknek a sürgős esetek hatékony kezeléséről; lehetővé téve, hogy az önkéntesen végzett tevékenység tartós jelleget öltsön. Az önkéntes szervezetek önkéntes munkatársaikkal szemben fennálló gondoskodási kötelezettségének kritériumait jogszabályban kell rögzíteni, és azoknak megfelelő védelmet kell biztosítaniuk biztosítási, egészségvédelmi és munkabiztonsági intézkedések, valamint képzés formájában. |
| --- | --- |

2)

Az önkéntes szervezetek megerősítése
  céljaikra, prioritásaikra
  és
  autonómiájukra való tekintettel és
  az önkéntesség minőségének javítása – az önkéntes munka
  és az elegendő és tartós finanszírozáshoz való hozzájutás
  megkönnyítése a hálózatépítés, a mobilitás, az együttműködés és az önkéntes szervezetek és más
  nonprofit
  ágazatok közötti szinergiák uniós szintű ösztönzése
  révén; azáltal, hogy az emberi és környezetvédelmi vészhelyzetekben ösztönzik a kezdeményezéseket a megelőzés és kezelés tekintetében, illetve megfelelő képzést nyújtanak az önkénteseknek a sürgős esetek hatékony kezeléséről; lehetővé téve, hogy az önkéntesen végzett tevékenység tartós jelleget öltsön. Az önkéntes szervezetek önkéntes munkatársaikkal szemben fennálló gondoskodási kötelezettségének kritériumait jogszabályban kell rögzíteni, és azoknak megfelelő védelmet kell biztosítaniuk biztosítási, egészségvédelmi és munkabiztonsági intézkedések, valamint képzés formájában.

Módosítás 31

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 3 pont

| 3) | Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése – a megfelelő ösztönzők támogatása magánszemélyek, vállalatok és önkéntes szervezetek számára, továbbá rendszeresebb elismerés kivívása uniós szinten és a tagállamokban az önkéntesség során szerzett készségek és kompetenciák számára a politikaalkotók, civil társadalmi szervezetek és munkáltatók részéről. |
| --- | --- |

3)

Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése – a megfelelő ösztönzők támogatása magánszemélyek, vállalatok és önkéntes szervezetek számára, továbbá rendszeresebb elismerés kivívása uniós szinten és a tagállamokban az önkéntesség során szerzett készségek és kompetenciák számára a politikaalkotók, civil társadalmi szervezetek és munkáltatók részéről.

| 3) | Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése – a megfelelő ösztönzők támogatása magánszemélyek, vállalatok és önkéntes szervezetek számára
  (ilyen egyebek mellett az önkéntesek hatékony egészségügyi és biztonsági védelme az önkéntes tevékenység időtartamára kiterjedő baleset- és felelősségbiztosítással
  ,
  a megszerzett szaktudás tényleges elismerése a tapasztalat és az egyenértékűség elismerésével a képzés és az álláskeresés tekintetében),
  továbbá rendszeresebb elismerés kivívása uniós szinten és a tagállamokban az önkéntesség során szerzett készségek és kompetenciák számára a politikaalkotók, civil társadalmi szervezetek és munkáltatók részéről. |
| --- | --- |

3)

Az önkéntes tevékenységek jutalmazása és elismerése – a megfelelő ösztönzők támogatása magánszemélyek, vállalatok és önkéntes szervezetek számára
  (ilyen egyebek mellett az önkéntesek hatékony egészségügyi és biztonsági védelme az önkéntes tevékenység időtartamára kiterjedő baleset- és felelősségbiztosítással
  ,
  a megszerzett szaktudás tényleges elismerése a tapasztalat és az egyenértékűség elismerésével a képzés és az álláskeresés tekintetében),
  továbbá rendszeresebb elismerés kivívása uniós szinten és a tagállamokban az önkéntesség során szerzett készségek és kompetenciák számára a politikaalkotók, civil társadalmi szervezetek és munkáltatók részéről.

Módosítás 32

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 3 a pont (új)

| 3a) | A nemzetközi és az európai szolidaritás ösztönzése a béke, az észak és dél közötti együttműködés és a környezetvédelem előmozdításával, valamint a szolidaritáson alapuló szociális gazdaság elismerése az önkéntességen keresztül. |
| --- | --- |

3a)

A nemzetközi és az európai szolidaritás ösztönzése a béke, az észak és dél közötti együttműködés és a környezetvédelem előmozdításával, valamint a szolidaritáson alapuló szociális gazdaság elismerése az önkéntességen keresztül.

Módosítás 33

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 4 pont

| 4) | Az önkéntesség
  értékével és fontosságával kapcsolatos tájékoztatás – figyelemfelkeltés
  az önkéntességre
  általában
  , mint a civil részvétel megnyilvánulására, amely hozzájárul
  valamennyi
  tagállam közös
  érdekében álló témákhoz
  , mint a harmonikus társadalmi
  fejlődés
  és a gazdasági
  kohézió
  . |
| --- | --- |

4)

Az önkéntesség
  értékével és fontosságával kapcsolatos tájékoztatás – figyelemfelkeltés
  az önkéntességre
  általában
  , mint a civil részvétel megnyilvánulására, amely hozzájárul
  valamennyi
  tagállam közös
  érdekében álló témákhoz
  , mint a harmonikus társadalmi
  fejlődés
  és a gazdasági
  kohézió
  .

| 4) | Az önkéntesség
  értékének és fontosságának tudatosítása – a figyelem felhívása általában
  az önkéntességre, mint a civil részvétel megnyilvánulására, amely hozzájárul
  a minden
  tagállam közös
  érdekét képviselő kérdésekhez
  , mint
  például
  a harmonikus társadalmi
  fejlődéshez
  és a gazdasági
  és társadalmi kohézióhoz, valamint az önkéntes tevékenységek népszerűsítése annak érdekében, hogy vonzóbbá tegyük azokat a polgárok számára, így lehetővé téve számukra, hogy bevonják őket a polgári tevékenységekbe
  . |
| --- | --- |

4)

Az önkéntesség
  értékének és fontosságának tudatosítása – a figyelem felhívása általában
  az önkéntességre, mint a civil részvétel megnyilvánulására, amely hozzájárul
  a minden
  tagállam közös
  érdekét képviselő kérdésekhez
  , mint
  például
  a harmonikus társadalmi
  fejlődéshez
  és a gazdasági
  és társadalmi kohézióhoz, valamint az önkéntes tevékenységek népszerűsítése annak érdekében, hogy vonzóbbá tegyük azokat a polgárok számára, így lehetővé téve számukra, hogy bevonják őket a polgári tevékenységekbe
  .

Módosítás 34

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 4 a pont (új)

| 4a) | Önkéntességről szóló fehér könyv készítése – az önkéntességet támogató környezet kialakításának ösztönzése az EU-ban. |
| --- | --- |

4a)

Önkéntességről szóló fehér könyv készítése – az önkéntességet támogató környezet kialakításának ösztönzése az EU-ban.

Módosítás 35

Határozatra irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés – 4 b pont (új)

| 4b) | Az önkéntesség révén elért sikerek elismerésének ösztönzése a tagállamokon belül és közöttük, annak biztosítása érdekében, hogy a helyes gyakorlatot és az önkéntesség sikeres stratégiáit könnyen lehessen terjeszteni az Európai Unión belül. |
| --- | --- |

4b)

Az önkéntesség révén elért sikerek elismerésének ösztönzése a tagállamokon belül és közöttük, annak biztosítása érdekében, hogy a helyes gyakorlatot és az önkéntesség sikeres stratégiáit könnyen lehessen terjeszteni az Európai Unión belül.

Módosítás 36

Határozatra irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

(1)   A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó, következő közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten szervezett kezdeményezésekre terjednek ki:

(1)   A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó, következő közösségi, nemzeti, regionális és helyi szinten szervezett kezdeményezésekre terjednek ki:

| — | a tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok cseréje; |
| --- | --- |

—

a tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok cseréje;

| — | a tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok cseréje
  , különösen az önkéntes szervezetek közötti hatékony együttműködési és hálózatépítési rendszerek révén
  ; |
| --- | --- |

—

a tapasztalatcsere és a helyes gyakorlatok cseréje
  , különösen az önkéntes szervezetek közötti hatékony együttműködési és hálózatépítési rendszerek révén
  ;

| — | a kapcsolódó tanulmányok és kutatás eredményeinek terjesztése; |
| --- | --- |

—

a kapcsolódó tanulmányok és kutatás eredményeinek terjesztése;

| — | konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése a vita serkentése és
  az önkéntesség fontosságára és értékére való figyelemfelkeltés, valamint
  az önkéntesek erőfeszítéseinek üdvözlése
  érdekében; |
| --- | --- |

—

konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése a vita serkentése és
  az önkéntesség fontosságára és értékére való figyelemfelkeltés, valamint
  az önkéntesek erőfeszítéseinek üdvözlése
  érdekében;

| — | konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése a párbeszéd, az innovatív megközelítések és a tapasztalatok értékelésének serkentése céljából;
  az önkéntesség fontosságára és értékére való figyelemfelkeltés, valamint
  a vita aktívabbá tétele
  érdekében
  a transznacionális hálózatok elősegítése
  ; |
| --- | --- |

—

konferenciák, rendezvények és kezdeményezések szervezése a párbeszéd, az innovatív megközelítések és a tapasztalatok értékelésének serkentése céljából;
  az önkéntesség fontosságára és értékére való figyelemfelkeltés, valamint
  a vita aktívabbá tétele
  érdekében
  a transznacionális hálózatok elősegítése
  ;

| — | tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére; |
| --- | --- |

—

tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére;

| — | tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére
  többek között új médiák és az Internet segítségével, és ennek megvalósításához egy európai portál létrehozása
  ; |
| --- | --- |

—

tájékoztatási és promóciós kampányok a kulcsfontosságú üzenetek terjesztésére
  többek között új médiák és az Internet segítségével, és ennek megvalósításához egy európai portál létrehozása
  ;

| — | az önkéntesség egy adott területén tevékenykedő szereplők, szervezetek és érdekelt felek európai online adatbázisának létrehozása, amelyben szerepelnének befejezett és folyamatban lévő projektjeik, valamint jövőbeni kezdeményezéseik a jobb hálózatalkotás és kommunikáció érdekében. |
| --- | --- |

—

az önkéntesség egy adott területén tevékenykedő szereplők, szervezetek és érdekelt felek európai online adatbázisának létrehozása, amelyben szerepelnének befejezett és folyamatban lévő projektjeik, valamint jövőbeni kezdeményezéseik a jobb hálózatalkotás és kommunikáció érdekében.

| — | Az önkéntes tevékenységre fordított idő kihasználásának előmozdítása, hogy az igazodjon valamennyi uniós projekt finanszírozásához; |
| --- | --- |

—

Az önkéntes tevékenységre fordított idő kihasználásának előmozdítása, hogy az igazodjon valamennyi uniós projekt finanszírozásához;

Módosítás 37

Határozatra irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

Minden tagállam biztosítja, hogy a fent említett testület megfelelő mértékben bevonja az érdekelt felek széles körét országos, regionális és helyi szinten.

Minden tagállam biztosítja, hogy a fent említett testület
  az európai év teljes időtartamára
  megfelelő mértékben bevonja az érdekelt felek széles körét országos, regionális és helyi szinten
  , különösen a nemzeti munkaprogram és a nemzeti intézkedés(ek) tervezésekor
  .
  Az európai év célkitűzéseinek megvalósítására előirányzott finanszírozást az önkéntes tevékenységet és munkát közvetlenül végző civil társadalmi szervezeteknek nyújtják. Valamennyi nemzeti programban különös figyelmet kell szentelni az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére, többek között a korlátozott erőforrásokkal rendelkező kisebb társaságok finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítésére.

Módosítás 38

Határozatra irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

A tagállamok, az Európai Parlament,
  a
  Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulni fog a tevékenységekhez.

A tagállamok, az Európai Parlament,
  az Európai
  Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága
  szorosan
  társulni fog a tevékenységekhez
  , annak érdekében, hogy hozzáadott érték jöjjön létre a legjobb gyakorlatok közösségi szintű – többek között uniós intézmények közötti – cseréje során
  .

Módosítás 39

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

(1)   A határozat 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtására rendelkezésre álló költségvetés
  6 000 000EUR.

(1)   A határozat 2011. január 1. és 2011. december 31. közötti végrehajtására rendelkezésre álló költségvetés
  10 000 000 EUR.

Módosítás 40

Határozatra irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.

(2)   Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül
  anélkül, hogy veszélyeztetné más a 3b
  .
  alfejezethez tartozó programok vagy tevékenységek finanszírozását.

Módosítás 41

Határozatra irányuló javaslat

8. cikk

Az európai év céljából a Bizottság együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az
  ENSZ-szel
  és az Európa Tanáccsal, ügyelve az EU részvételének
  észlelhetőségére
  .

Az európai év céljából a Bizottság együttműködhet a megfelelő nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Európa Tanáccsal, ügyelve az EU részvételének láthatóságára, és tevékenykedhet annak érdekében is, hogy az egyéb nemzetközi szervezeteket az önkéntességi dimenzió világszerte való javítására ösztönözze
  .
  A Bizottság ezekkel a szervezetekkel együttműködésben előmozdítja az önkéntességgel kapcsolatos legjobb gyakorlatok harmadik országokban való cseréjének ösztönzésére irányuló nemzetközi önkéntességi programokat.

Módosítás 42

Határozatra irányuló javaslat

9. cikk

A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja az e határozatban és
  más közösségi
  , nemzeti és regionális
  programokban és kezdeményezésekben hozott, az európai év célkitűzéseinek elérését segítő intézkedések közötti összhangot
  .

A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja
  , hogy
  az e határozatban
  előírt intézkedések összhangban legyenek az európai év céljainak elérését segítő egyéb közösségi programokkal
  és
  fellépésekkel
  , nemzeti és regionális
  programokkal és kezdeményezésekkel, és kiegészítsék azokat
  .

Módosítás 43

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – A pont – 1 pont

| 1) | Tájékoztatási és promóciós kampányok, melyek tartalmazzák a következőket: |
| --- | --- |

1)

Tájékoztatási és promóciós kampányok, melyek tartalmazzák a következőket:

| 1) | Tájékoztatási és promóciós kampányok, melyek tartalmazzák a következőket: |
| --- | --- |

1)

Tájékoztatási és promóciós kampányok, melyek tartalmazzák a következőket:

| — | nagyszabású események és fórumok a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjére; |
| --- | --- |

—

nagyszabású események és fórumok a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjére;

| — | nagyszabású események és fórumok a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjére
  a twinning- és mobilitási programok elsőbbségével, az önkéntesség területén tevékenykedő európai szervezetek vagy testületek, a munkáltatók társaságai vagy szakszervezetei, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részvételével
  ; |
| --- | --- |

—

nagyszabású események és fórumok a tapasztalatok és a helyes gyakorlatok cseréjére
  a twinning- és mobilitási programok elsőbbségével, az önkéntesség területén tevékenykedő európai szervezetek vagy testületek, a munkáltatók társaságai vagy szakszervezetei, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részvételével
  ;

| — | versenyek díjazással vagy anélkül; |
| --- | --- |

—

versenyek díjazással vagy anélkül;

| — | a magánszférával, műsorszolgáltatókkal és más médiapartnerekkel való együttműködés az
  önkéntesség
  európai
  évével
  kapcsolatos információk terjesztésére; |
| --- | --- |

—

a magánszférával, műsorszolgáltatókkal és más médiapartnerekkel való együttműködés az
  önkéntesség
  európai
  évével
  kapcsolatos információk terjesztésére;

| — | a magánszférával, műsorszolgáltatókkal és más médiapartnerekkel való együttműködés az
  önkéntes tevékenységekkel és az
  európai
  évvel
  kapcsolatos információk terjesztésére; |
| --- | --- |

—

a magánszférával, műsorszolgáltatókkal és más médiapartnerekkel való együttműködés az
  önkéntes tevékenységekkel és az
  európai
  évvel
  kapcsolatos információk terjesztésére;

| — | a közvélemény érdeklődését felkeltő, és a Közösség egész területén hozzáférhető médiaanyagok és -eszközök létrehozása; |
| --- | --- |

—

a közvélemény érdeklődését felkeltő, és a Közösség egész területén hozzáférhető médiaanyagok és -eszközök létrehozása;

| — | a közvélemény érdeklődését felkeltő, és a Közösség egész területén hozzáférhető médiaanyagok és -eszközök létrehozása; |
| --- | --- |

—

a közvélemény érdeklődését felkeltő, és a Közösség egész területén hozzáférhető médiaanyagok és -eszközök létrehozása;

| — | az eredmények megismertetését, és az önkéntesség európai évének céljaihoz hozzájáruló közösségi programok, támogatások és kezdeményezések jobb megismertetése; |
| --- | --- |

—

az eredmények megismertetését, és az önkéntesség európai évének céljaihoz hozzájáruló közösségi programok, támogatások és kezdeményezések jobb megismertetése;

| — | az eredmények, valamint az európai év céljaihoz hozzájáruló közösségi programok, támogatások és kezdeményezések jobb megismertetését szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

—

az eredmények, valamint az európai év céljaihoz hozzájáruló közösségi programok, támogatások és kezdeményezések jobb megismertetését szolgáló intézkedések;

| — | az „Europa” portálon egy információs weboldal létrehozása, az önkéntességi projektek támogatóinak szánt portállal, amely segíti a különböző közösségi programok és kezdeményezések közötti tájékozódást. |
| --- | --- |

—

az „Europa” portálon egy információs weboldal létrehozása, az önkéntességi projektek támogatóinak szánt portállal, amely segíti a különböző közösségi programok és kezdeményezések közötti tájékozódást.

| — | az „Europa” portálon egy információs weboldal létrehozása,
  egy,
  az önkéntességi projektek támogatóinak szánt portállal
  együtt
  , amely
  a különböző érdekelt felek közötti interaktív együttműködés állandó platformja lesz, és amely
  segíti a különböző közösségi programok és kezdeményezések közötti tájékozódást; |
| --- | --- |

—

az „Europa” portálon egy információs weboldal létrehozása,
  egy,
  az önkéntességi projektek támogatóinak szánt portállal
  együtt
  , amely
  a különböző érdekelt felek közötti interaktív együttműködés állandó platformja lesz, és amely
  segíti a különböző közösségi programok és kezdeményezések közötti tájékozódást;

| — | az önkéntes tevékenységek nemzeti jövedelemhez való hozzájárulásának láthatóbbá tétele, illetve társadalmi hatásuk megjelenítésének erősítése oly módon, hogy az önkéntesség külön kategóriaként kerüljön feltüntetésre az Eurostat statisztikáiban, továbbá készüljenek szatellitszámlák a nonprofit intézmények tekintetében, és a térítés nélkül tevékenykedők munkája kerüljön beszámításra e számlákon, illetve december 5. – minden esztendőben az önkéntesek ENSZ által 1985-ben elismert nemzetközi napja – révén. |
| --- | --- |

—

az önkéntes tevékenységek nemzeti jövedelemhez való hozzájárulásának láthatóbbá tétele, illetve társadalmi hatásuk megjelenítésének erősítése oly módon, hogy az önkéntesség külön kategóriaként kerüljön feltüntetésre az Eurostat statisztikáiban, továbbá készüljenek szatellitszámlák a nonprofit intézmények tekintetében, és a térítés nélkül tevékenykedők munkája kerüljön beszámításra e számlákon, illetve december 5. – minden esztendőben az önkéntesek ENSZ által 1985-ben elismert nemzetközi napja – révén.

Módosítás 44

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – A pont – 2 pont – 1 francia bekezdés

| — | közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése az
  önkéntesség
  európai évének előkészületeiről, hatékonyságáról,
  hatásáról és
  hosszú távú
  monitoringjáról
  . |
| --- | --- |

—

közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése az
  önkéntesség
  európai évének előkészületeiről, hatékonyságáról,
  hatásáról és
  hosszú távú
  monitoringjáról
  .

| — | közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése az
  önkéntes tevékenységek
  európai évének előkészületeiről, hatékonyságáról
  és az európai év hatásáról
  ,
  valamint a
  hosszú távú
  monitoring alapjainak lefektetése és annak nyomon követése érdekében
  . |
| --- | --- |

—

közösségi szintű felmérések és tanulmányok készítése az
  önkéntes tevékenységek
  európai évének előkészületeiről, hatékonyságáról
  és az európai év hatásáról
  ,
  valamint a
  hosszú távú
  monitoring alapjainak lefektetése és annak nyomon követése érdekében
  .

Módosítás 45

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – C pont – 1 bekezdés

Minden nemzeti
  koordinátor
  egyetlen kérelmet nyújt be közösségi finanszírozásra.
  Ez a
  támogatási kérelem
  leírja a koordinátor munkaprogramját vagy az európai
  évet
  promotáló, finanszírozandó fellépést
  A támogatási kérelemhez
  mellékelni kell egy
  részletes költségvetést a javasolt
  kezdeményezések/munkaprogram
  teljes költségéről, valamint a társfinanszírozás
  összegét és annak forrásait
  . A közösségi támogatás a teljes költség legfeljebb 80 %-át fedezi.

Minden nemzeti
  koordináló testület
  egyetlen kérelmet nyújt be közösségi finanszírozásra.
  Ez – az önkéntes szervezetekkel való folyamatos egyeztetés során elkészített –
  támogatási kérelem
  tartalmazza a koordináló testület prioritásai és munkaprogramja finanszírozandó fellépés(ei)nek a leírását és népszerűsíti az európai
  évet. A támogatási kérelemhez részletes költségvetést
  kell mellékelni
  a javasolt
  fellépés(ek)/munkaprogram
  teljes költségéről, valamint a társfinanszírozás
  összegéről és forrásairól
  . A közösségi támogatás a teljes költség legfeljebb 80 %-át fedezi.
  Lehetővé kell tenni a természetbeni hozzájárulásokat azokban a tagállamokban, amelyekben ezt a jogalkotási keret megengedi.

Módosítás 46

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – C pont – 2 bekezdés

A Bizottság minden nemzeti
  koordinátor
  esetében meghatározza a támogatásra jogosult indikatív összegeket, és a kérelmek végső benyújtási határidejét. A kritériumoknak figyelembe kell venniük a lakosságot, a megélhetési költséget és egy fix összeget tagállamonként, amely biztosítja a tevékenységek minimális szintjét.

A Bizottság minden nemzeti
  koordináló testület
  esetében meghatározza a támogatásra jogosult indikatív összegeket és a kérelmek végső benyújtási határidejét. A kritériumoknak figyelembe kell venniük a lakosságot, a megélhetési költséget és egy fix összeget tagállamonként, amely biztosítja a tevékenységek minimális szintjét.

Módosítás 47

Határozatra irányuló javaslat

Melléklet – C pont – 4 bekezdés

A munkaprogramban szerepelnie kell a következőknek:

A munkaprogramban szerepelnie kell a következőknek:

| (a) | az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a konkrét intézkedésekkel kapcsolatos vitáknak; |
| --- | --- |

(a)

az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a konkrét intézkedésekkel kapcsolatos vitáknak;

| (a) | az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a konkrét intézkedésekkel kapcsolatos vitáknak; |
| --- | --- |

(a)

az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó találkozók és rendezvények, beleértve az európai év elindítására és népszerűsítésére vonatkozó nemzeti rendezvényeket is, amelyek ösztönző hatásúak, és teret adnak a konkrét intézkedésekkel kapcsolatos vitáknak;

| (b) | kölcsönös tanulási
  szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

(b)

kölcsönös tanulási
  szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten;

| (b) | az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét segítő konferenciák és tematikus
  szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

(b)

az egymástól való tanulást és a helyes gyakorlatok cseréjét segítő konferenciák és tematikus
  szemináriumok nemzeti, regionális és helyi szinten;

| c) | tájékoztató
  , oktatási és népszerűsítő kampányok nemzeti, regionális és helyi szinten
  , beleértve díjak és versenyek szervezését is
  ; |
| --- | --- |

c)

tájékoztató
  , oktatási és népszerűsítő kampányok nemzeti, regionális és helyi szinten
  , beleértve díjak és versenyek szervezését is
  ;

| (c) | tájékoztatás
  ,
  kutatási tevékenységek és kapcsolódó tanulmányok
  , oktatási és népszerűsítő kampányok nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

(c)

tájékoztatás
  ,
  kutatási tevékenységek és kapcsolódó tanulmányok
  , oktatási és népszerűsítő kampányok nemzeti, regionális és helyi szinten;

| (d) | együttműködés a médiával. |
| --- | --- |

(d)

együttműködés a médiával.

| (d) | együttműködés a
  privát és nem állami szektorral, valamint a
  médiával
  az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésében és olyan tevékenységek szervezésében, amelyek célja hosszú távú párbeszéd kialakítása az önkéntességgel és az önkénteseknek szervezett szakmai továbbképzési tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekről, annak érdekében, hogy a tevékenységek a 2011-es európai év után is fenntarthatók legyenek
  . |
| --- | --- |

(d)

együttműködés a
  privát és nem állami szektorral, valamint a
  médiával
  az európai évvel kapcsolatos információk terjesztésében és olyan tevékenységek szervezésében, amelyek célja hosszú távú párbeszéd kialakítása az önkéntességgel és az önkénteseknek szervezett szakmai továbbképzési tevékenységekkel kapcsolatos kérdésekről, annak érdekében, hogy a tevékenységek a 2011-es európai év után is fenntarthatók legyenek
  .

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/170

---

2009. november 26., csütörtökEK/Ukrajna tudományos és technológiai együttműködési megállapodás *

P7_TA(2009)0095

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

2010/C 285 E/36

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0182),

tekintettel az EK-Szerződés 170. cikkére, 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0018/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, 46. cikkének (1) bekezdésére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0074/2009),

| 1. | jóváhagyja a megállapodás megújítását; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a megállapodás megújítását;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Ukrajna kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Ukrajna kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 21.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 285/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 285/171

---

2009. november 26., csütörtökA Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladat- és hatáskör-meghatározása, valamint a Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó memorandum *

P7_TA(2009)0096

Az Európai Parlament 2009. november 26-i jogalkotási állásfoglalása „A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség (IPEEC) feladat- és hatáskör-meghatározásának”, valamint „A Nemzetközi Energia-hatékonysági Együttműködési Partnerség titkárságának a Nemzetközi Energiaügynökség általi befogadására vonatkozó memorandumnak” az Európai Közösség általi aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

2010/C 285 E/37

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2009)0438),

tekintettel az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésére, 300. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére és 300. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére, amelyek alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0219/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, 90. cikkének (8) bekezdésére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0075/2009),

| 1. | jóváhagyja a feladat- és hatáskör-meghatározás, valamint a memorandum aláírását; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a feladat- és hatáskör-meghatározás, valamint a memorandum aláírását;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá a Nemzetközi Energiaügynökségnek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, továbbá a Nemzetközi Energiaügynökségnek.

---