# Europeiska unionens C 280/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.280.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 280 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången16 oktober 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.280.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 280

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången16 oktober 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2010/C 280/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om att främja förtroendet för informationssamhället genom stärkt data- och integritetsskydd | 1 |
| 2010/C 280/02 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) | 16 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2010/C 280/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om att främja förtroendet för informationssamhället genom stärkt data- och integritetsskydd

1

2010/C 280/02

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE)

16

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 280/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 30 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 280/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

30

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 280/07 | Eurons växelkurs | 31 |
| 2010/C 280/08 | Kommissionens beslut av den 14 oktober 2010 om återinrättande av högnivågruppen CARS 21 för bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt i Europeiska unionen | 32 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 280/07

Eurons växelkurs

31

2010/C 280/08

Kommissionens beslut av den 14 oktober 2010 om återinrättande av högnivågruppen CARS 21 för bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt i Europeiska unionen

32

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 280/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Meddelande från Konungariket Nederländernas ekonomiministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten | 37 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 280/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

Meddelande från Konungariket Nederländernas ekonomiministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

37

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Rättelse till offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (EUT C 275 av den 12.10.2010) | 39 |

Rättelser

2010/C 280/12

Rättelse till offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 (EUT C 275 av den 12.10.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget |
| | (2)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget

1

(2)   Text av betydelse för EES

2

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om att främja förtroendet för informationssamhället genom stärkt data- och integritetsskydd

2010/C 280/01

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3), särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Informations- och kommunikationsteknik (IKT) öppnar upp för enorma möjligheter inom praktiskt taget alla delar av våra liv – hur vi arbetar, tillbringar vår fritid, umgås med varandra och utbildar oss. IKT är av avgörande betydelse för dagens informationsekonomi och för samhället i stort. |
| --- | --- |

1.

Informations- och kommunikationsteknik (IKT) öppnar upp för enorma möjligheter inom praktiskt taget alla delar av våra liv – hur vi arbetar, tillbringar vår fritid, umgås med varandra och utbildar oss. IKT är av avgörande betydelse för dagens informationsekonomi och för samhället i stort.

| 2. | Europeiska unionen är en global kraft på området avancerad informations- och kommunikationsteknik, en ställning den är fast besluten att behålla. För att möta denna utmaning förväntas Europeiska kommissionen inom kort att anta en ny digital dagordning för Europa, något som kommissionsledamot Neelie Kroes har bekräftat som sin prioritet (4). |
| --- | --- |

2.

Europeiska unionen är en global kraft på området avancerad informations- och kommunikationsteknik, en ställning den är fast besluten att behålla. För att möta denna utmaning förväntas Europeiska kommissionen inom kort att anta en ny digital dagordning för Europa, något som kommissionsledamot Neelie Kroes har bekräftat som sin prioritet (4).

| 3. | Datatillsynsmannen erkänner de fördelar som IKT för med sig och håller med om att EU bör göra sitt yttersta för att främja utvecklingen av IKT och se till att denna teknik införs på bred front. Datatillsynsmannen delar vidare fullt ut kommissionsledamöterna Kroes och Redings åsikt om att individerna bör sättas i centrum i denna nya miljö (5). Enskilda personer bör kunna lita på informations- och kommunikationsteknikens förmåga att skydda deras uppgifter och kontrollera hur de används, samt att deras rättigheter till integritets- och dataskydd kommer att respekteras i den digitala världen. Att dessa rättigheter respekteras är avgörande för att skapa ett förtroende hos konsumenterna och ett sådant förtroende är i sin tur avgörande för att medborgarna ska acceptera nya tjänster (6). |
| --- | --- |

3.

Datatillsynsmannen erkänner de fördelar som IKT för med sig och håller med om att EU bör göra sitt yttersta för att främja utvecklingen av IKT och se till att denna teknik införs på bred front. Datatillsynsmannen delar vidare fullt ut kommissionsledamöterna Kroes och Redings åsikt om att individerna bör sättas i centrum i denna nya miljö (5). Enskilda personer bör kunna lita på informations- och kommunikationsteknikens förmåga att skydda deras uppgifter och kontrollera hur de används, samt att deras rättigheter till integritets- och dataskydd kommer att respekteras i den digitala världen. Att dessa rättigheter respekteras är avgörande för att skapa ett förtroende hos konsumenterna och ett sådant förtroende är i sin tur avgörande för att medborgarna ska acceptera nya tjänster (6).

| 4. | EU har en stark rättslig ram för data- och integritetsskyddet, vars principer tillämpas fullt ut även i den digitala tidsåldern. Därmed inte sagt att det går att slå sig till ro. I flera fall ger IKT upphov till nya frågeställningar som inte omfattas av den befintliga ramen, vilket gör det nödvändigt att vidta åtgärder för att se till att enskilda personers rättigheter, enligt vad som fastställs i EU:s lagstiftning, också framöver omfattas av ett effektivt skydd även i denna nya miljö. |
| --- | --- |

4.

EU har en stark rättslig ram för data- och integritetsskyddet, vars principer tillämpas fullt ut även i den digitala tidsåldern. Därmed inte sagt att det går att slå sig till ro. I flera fall ger IKT upphov till nya frågeställningar som inte omfattas av den befintliga ramen, vilket gör det nödvändigt att vidta åtgärder för att se till att enskilda personers rättigheter, enligt vad som fastställs i EU:s lagstiftning, också framöver omfattas av ett effektivt skydd även i denna nya miljö.

| 5. | I det här yttrandet diskuteras de åtgärder som Europeiska unionen skulle kunna främja eller vidta för att säkerställa enskilda personers data- och integritetsskydd i en fortsatt teknikdriven globaliserad värld. Yttrandet tar upp lagstiftande och icke lagstiftande instrument. |
| --- | --- |

5.

I det här yttrandet diskuteras de åtgärder som Europeiska unionen skulle kunna främja eller vidta för att säkerställa enskilda personers data- och integritetsskydd i en fortsatt teknikdriven globaliserad värld. Yttrandet tar upp lagstiftande och icke lagstiftande instrument.

| 6. | Efter att först ha gett en översikt över IKT som en ny teknikutveckling som skapar möjligheter men även ger upphov till risker, går yttrandet vidare till att diskutera behovet av att data- och integritetsskyddet finns med redan när ny informations- och kommunikationsteknik utformas (nedan kallat principen om”privacy by design”). För att säkerställa att denna princip iakttas diskuterar yttrandet behovet att införliva principen om ”privacy by design” i den rättsliga ramen för dataskydd på minst två olika sätt. För det första genom att införliva den som en allmän, bindande princip och, för det andra, genom att införliva den inom särskilda IKT-områden där de särskilda risker för data- och integritetsskyddet som uppstår kan reduceras genom lämplig teknisk arkitektur och design. Det rör sig om följande områden: RFID (Radio Frequency Identification), mötesplatser på nätet och tillämpningar via webbläsare. Slutligen lägger yttrandet fram förslag på andra verktyg och principer som syftar till att skydda enskilda personers integritets- och dataskydd inom IKT-sektorn. |
| --- | --- |

6.

Efter att först ha gett en översikt över IKT som en ny teknikutveckling som skapar möjligheter men även ger upphov till risker, går yttrandet vidare till att diskutera behovet av att data- och integritetsskyddet finns med redan när ny informations- och kommunikationsteknik utformas (nedan kallat principen om”privacy by design”). För att säkerställa att denna princip iakttas diskuterar yttrandet behovet att införliva principen om ”privacy by design” i den rättsliga ramen för dataskydd på minst två olika sätt. För det första genom att införliva den som en allmän, bindande princip och, för det andra, genom att införliva den inom särskilda IKT-områden där de särskilda risker för data- och integritetsskyddet som uppstår kan reduceras genom lämplig teknisk arkitektur och design. Det rör sig om följande områden: RFID (Radio Frequency Identification), mötesplatser på nätet och tillämpningar via webbläsare. Slutligen lägger yttrandet fram förslag på andra verktyg och principer som syftar till att skydda enskilda personers integritets- och dataskydd inom IKT-sektorn.

| 7. | Genom att ta upp dessa frågor behandlar datatillsynsmannen i detta yttrande några av de åsikter som artikel 29-arbetsgruppen lagt fram i sitt bidrag till det offentliga samrådet om det framtida integritetsskyddet (7). Yttrandet bygger även på tidigare yttranden från datatillsynsmannen, t.ex. yttrandet av den 25 juli 2007 om genomförandet av dataskyddsdirektivet, yttrandet av den 20 december 2007 om RFID och de två yttrandena om direktivet om integritet och elektronisk kommunikation (8). |
| --- | --- |

7.

Genom att ta upp dessa frågor behandlar datatillsynsmannen i detta yttrande några av de åsikter som artikel 29-arbetsgruppen lagt fram i sitt bidrag till det offentliga samrådet om det framtida integritetsskyddet (7). Yttrandet bygger även på tidigare yttranden från datatillsynsmannen, t.ex. yttrandet av den 25 juli 2007 om genomförandet av dataskyddsdirektivet, yttrandet av den 20 december 2007 om RFID och de två yttrandena om direktivet om integritet och elektronisk kommunikation (8).

II.   IKT ERBJUDER NYA MÖJLIGHETER MEN SKAPAR OCKSÅ NYA RISKER

| 8. | IKT har jämförts med andra banbrytande uppfinningar, t.ex. elektriciteten. Även om det kanske är för tidigt att bedöma den konkreta effekten på vår historia, finns det ett klart samband mellan IKT och ekonomisk tillväxt i utvecklade länder. IKT har skapat sysselsättning, ekonomiska fördelar och bidragit till länders allmänna välfärd. Effekterna av IKT går utöver de rent ekonomiska, eftersom den har spelat en viktig roll för att främja innovation och kreativitet. |
| --- | --- |

8.

IKT har jämförts med andra banbrytande uppfinningar, t.ex. elektriciteten. Även om det kanske är för tidigt att bedöma den konkreta effekten på vår historia, finns det ett klart samband mellan IKT och ekonomisk tillväxt i utvecklade länder. IKT har skapat sysselsättning, ekonomiska fördelar och bidragit till länders allmänna välfärd. Effekterna av IKT går utöver de rent ekonomiska, eftersom den har spelat en viktig roll för att främja innovation och kreativitet.

| 9. | IKT har dessutom förändrat det sätt på vilket vi arbetar, umgås och interagerar med varandra. Människor använder sig till exempel i allt högre grad av IKT i sina ekonomiska och sociala liv. Enskilda personer kan i allt större utsträckning använda en lång rad nya IKT-tillämpningar, t.ex. e-hälsovård, e-transport, e-förvaltning samt innovativa interaktiva system för underhållning och inlärning. |
| --- | --- |

9.

IKT har dessutom förändrat det sätt på vilket vi arbetar, umgås och interagerar med varandra. Människor använder sig till exempel i allt högre grad av IKT i sina ekonomiska och sociala liv. Enskilda personer kan i allt större utsträckning använda en lång rad nya IKT-tillämpningar, t.ex. e-hälsovård, e-transport, e-förvaltning samt innovativa interaktiva system för underhållning och inlärning.

| 10. | Mot bakgrund av dessa fördelar har samtliga av de europeiska institutionerna förbundit sig att stödja IKT som ett nödvändigt verktyg för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och för att skynda på Europas ekonomiska återhämtning. I augusti 2009 antog kommissionen sitt meddelande Europeisk rapport om digital konkurrenskraft
   (9) och inledde ett offentligt samråd om lämpliga framtida strategier för att främja IKT. Den 7 december 2009 lade rådet fram ett bidrag till detta samråd genom sina slutsatser: Post i2010-strategin – Mot ett öppet, grönt och konkurrenskraftigt kunskapssamhälle (10). Europaparlamentet har nyligen antagit ett betänkande som syftar till att ge kommissionen vägledning för att definiera en digital agenda (11). |
| --- | --- |

10.

Mot bakgrund av dessa fördelar har samtliga av de europeiska institutionerna förbundit sig att stödja IKT som ett nödvändigt verktyg för att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och för att skynda på Europas ekonomiska återhämtning. I augusti 2009 antog kommissionen sitt meddelande Europeisk rapport om digital konkurrenskraft
   (9) och inledde ett offentligt samråd om lämpliga framtida strategier för att främja IKT. Den 7 december 2009 lade rådet fram ett bidrag till detta samråd genom sina slutsatser: Post i2010-strategin – Mot ett öppet, grönt och konkurrenskraftigt kunskapssamhälle (10). Europaparlamentet har nyligen antagit ett betänkande som syftar till att ge kommissionen vägledning för att definiera en digital agenda (11).

| 11. | Vid sidan av de möjligheter och fördelar som utvecklingen av IKT för med sig skapas även nya risker, särskilt med avseende på den personliga integriteten och skyddet av enskilda personers personuppgifter. IKT leder ofta till att den mängd information som samlas in, sorteras, filtreras, överförs eller på annat sätt behålls sprids (ofta på sätt som enskilda personer inte är medvetna om), vilket innebär att de risker som är förknippade med detta ökar. |
| --- | --- |

11.

Vid sidan av de möjligheter och fördelar som utvecklingen av IKT för med sig skapas även nya risker, särskilt med avseende på den personliga integriteten och skyddet av enskilda personers personuppgifter. IKT leder ofta till att den mängd information som samlas in, sorteras, filtreras, överförs eller på annat sätt behålls sprids (ofta på sätt som enskilda personer inte är medvetna om), vilket innebär att de risker som är förknippade med detta ökar.

| 12. | Ett exempel på detta är de RFID-taggar som nu ersätter streckkoder på (vissa) konsumentprodukter. Genom att förbättra informationsflödet i försörjningskedjan (och därigenom kunna minska behovet av ”säkerhets”-lager, tillhandahålla mer korrekta prognoser etc.) förväntas det nya systemet gynna både företagen och konsumenterna. Samtidigt ökar detta emellertid på ett oroväckande sätt möjligheten att spåra enskilda personer, av olika skäl och av olika enheter, genom taggade personliga ägodelar. |
| --- | --- |

12.

Ett exempel på detta är de RFID-taggar som nu ersätter streckkoder på (vissa) konsumentprodukter. Genom att förbättra informationsflödet i försörjningskedjan (och därigenom kunna minska behovet av ”säkerhets”-lager, tillhandahålla mer korrekta prognoser etc.) förväntas det nya systemet gynna både företagen och konsumenterna. Samtidigt ökar detta emellertid på ett oroväckande sätt möjligheten att spåra enskilda personer, av olika skäl och av olika enheter, genom taggade personliga ägodelar.

| 13. | Ett annat exempel är ”cloud computing” (s.k. datormoln), vilket i stort sett går ut på att tillhandahålla webbapplikationer till privatpersoner och företag över Internet. Det kan röra sig om allt från fotobibliotek, kalendrar, webbmail och kunddatabaser till mer komplexa företagstjänster. Fördelarna för både företag och privatpersoner är tydliga: kostnadsreducering (inkrementella kostnader), platsoberoende åtkomlighet (enkelt tillgång till information var som helst i världen), automation (inget behov av särskilda IT-resurser eller av uppdateringar av programvara) etc. Samtidigt föreligger mycket konkreta risker för säkerhetsglapp och hacking. Det finns också en oro för att man ska förlora tillgången till och kontrollen över sina egna data. |
| --- | --- |

13.

Ett annat exempel är ”cloud computing” (s.k. datormoln), vilket i stort sett går ut på att tillhandahålla webbapplikationer till privatpersoner och företag över Internet. Det kan röra sig om allt från fotobibliotek, kalendrar, webbmail och kunddatabaser till mer komplexa företagstjänster. Fördelarna för både företag och privatpersoner är tydliga: kostnadsreducering (inkrementella kostnader), platsoberoende åtkomlighet (enkelt tillgång till information var som helst i världen), automation (inget behov av särskilda IT-resurser eller av uppdateringar av programvara) etc. Samtidigt föreligger mycket konkreta risker för säkerhetsglapp och hacking. Det finns också en oro för att man ska förlora tillgången till och kontrollen över sina egna data.

| 14. | Fördelar och risker har visat sig samexistera inom andra områden där man använder sig av IKT-tillämpningar. Ta till exempel e-hälsovård, som kan förbättra effektiviteten, sänka kostnaderna, öka tillgängligheten och allmänt förbättra kvaliteten på hälsovårdstjänster. E-hälsovård ger emellertid också upphov till frågan om legitimiteten hos sekundär användning av hälsouppgifter, vilket kräver en ingående analys av syftena med eventuell sekundär användning (12). Eftersom elektroniska patientjournalen nu används i allt större utsträckning har systemen själva drabbats av skandaler där man i flera fall avslöjat hackers som olagligt tagit sig in i elektroniska patientjournaler. |
| --- | --- |

14.

Fördelar och risker har visat sig samexistera inom andra områden där man använder sig av IKT-tillämpningar. Ta till exempel e-hälsovård, som kan förbättra effektiviteten, sänka kostnaderna, öka tillgängligheten och allmänt förbättra kvaliteten på hälsovårdstjänster. E-hälsovård ger emellertid också upphov till frågan om legitimiteten hos sekundär användning av hälsouppgifter, vilket kräver en ingående analys av syftena med eventuell sekundär användning (12). Eftersom elektroniska patientjournalen nu används i allt större utsträckning har systemen själva drabbats av skandaler där man i flera fall avslöjat hackers som olagligt tagit sig in i elektroniska patientjournaler.

| 15. | För att sammanfatta är det sannolikt att det alltid kommer att finnas en viss kvarstående risk, även efter korrekta bedömningar och tillämpning av nödvändiga åtgärder. Samtidigt som det skulle vara orealistiskt att förvänta sig en helt riskfri situation kan och måste emellertid åtgärder vidtas för att minska sådana risker till lämpliga nivåer (se nedan). |
| --- | --- |

15.

För att sammanfatta är det sannolikt att det alltid kommer att finnas en viss kvarstående risk, även efter korrekta bedömningar och tillämpning av nödvändiga åtgärder. Samtidigt som det skulle vara orealistiskt att förvänta sig en helt riskfri situation kan och måste emellertid åtgärder vidtas för att minska sådana risker till lämpliga nivåer (se nedan).

III.   ”PRIVACY BY DESIGN” SOM ETT AVGÖRANDE VERKTYG FÖR ATT SKAPA FÖRTROENDE FÖR IKT HOS ENSKILDA PERSONER

| 16. | Frukterna av de potentiella fördelarna med IKT kan endast skördas om denna teknik kan skapa ett förtroende, dvs. om den kan få användarna att vilja utnyttja IKT till följd av denna tekniks egenskaper och fördelar. Ett sådant förtroende kommer endast att kunna vinnas om informations- och kommunikationstekniken är tillförlitlig och säker, om enskilda personer har kontroll över den och om skyddet av individernas personuppgifter och integritet garanteras. |
| --- | --- |

16.

Frukterna av de potentiella fördelarna med IKT kan endast skördas om denna teknik kan skapa ett förtroende, dvs. om den kan få användarna att vilja utnyttja IKT till följd av denna tekniks egenskaper och fördelar. Ett sådant förtroende kommer endast att kunna vinnas om informations- och kommunikationstekniken är tillförlitlig och säker, om enskilda personer har kontroll över den och om skyddet av individernas personuppgifter och integritet garanteras.

| 17. | Sådana omfattande risker och misslyckanden som de som beskrivits ovan kommer, särskilt om de inbegriper missbruk av personuppgifter eller överträdelser av personuppgiftsbestämmelser som exponerar enskilda personers privatliv, sannolikt att äventyra användarnas förtroende för informationssamhället. Detta skulle allvarligt kunna skada utvecklingen av och fördelarna med IKT. |
| --- | --- |

17.

Sådana omfattande risker och misslyckanden som de som beskrivits ovan kommer, särskilt om de inbegriper missbruk av personuppgifter eller överträdelser av personuppgiftsbestämmelser som exponerar enskilda personers privatliv, sannolikt att äventyra användarnas förtroende för informationssamhället. Detta skulle allvarligt kunna skada utvecklingen av och fördelarna med IKT.

| 18. | Att eliminera dessa risker med avseende på data- och integritetsskyddet genom att undanröja, exkludera eller vägra att använda eller främja IKT är dock inte ett alternativ. Det skulle varken vara genomförbart eller realistiskt och hindra enskilda personer från att dra nytta av fördelarna med IKT samt allvarligt begränsa de övergripande fördelarna med denna teknik. |
| --- | --- |

18.

Att eliminera dessa risker med avseende på data- och integritetsskyddet genom att undanröja, exkludera eller vägra att använda eller främja IKT är dock inte ett alternativ. Det skulle varken vara genomförbart eller realistiskt och hindra enskilda personer från att dra nytta av fördelarna med IKT samt allvarligt begränsa de övergripande fördelarna med denna teknik.

| 19. | Europeiska datatillsynsmannen anser att en mer positiv lösning är att utforma och utveckla IKT på ett sätt som respekterar data- och integritetsskyddet. Det är därför av allra största vikt att detta skydd finns med under teknikens hela livscykel, från utformningsstadiet fram till dess att den slutligen tas i bruk och så småningom skrotas. Detta kallas normalt ”privacy by design” och diskuteras vidare nedan. |
| --- | --- |

19.

Europeiska datatillsynsmannen anser att en mer positiv lösning är att utforma och utveckla IKT på ett sätt som respekterar data- och integritetsskyddet. Det är därför av allra största vikt att detta skydd finns med under teknikens hela livscykel, från utformningsstadiet fram till dess att den slutligen tas i bruk och så småningom skrotas. Detta kallas normalt ”privacy by design” och diskuteras vidare nedan.

| 20. | ”Privacy by design” kan inbegripa flera olika åtgärder, beroende på det särskilda fallet eller tillämpningen. I vissa fall kan det till exempel krävas att personuppgifter tas bort/reduceras eller att onödig och/eller oönskad behandling av personuppgifter förhindras. I andra fall kan ”privacy by design” innebära att man tillhandahåller verktyg som ökar användarnas kontroll över sina personuppgifter. Sådana åtgärder skulle kunna övervägas vid definitionen av standarder och/eller bästa metoder. De skulle också kunna införlivas i informations- och kommunikationssystemens arkitektur, eller i de strukturella organisationerna hos de enheter som behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

20.

”Privacy by design” kan inbegripa flera olika åtgärder, beroende på det särskilda fallet eller tillämpningen. I vissa fall kan det till exempel krävas att personuppgifter tas bort/reduceras eller att onödig och/eller oönskad behandling av personuppgifter förhindras. I andra fall kan ”privacy by design” innebära att man tillhandahåller verktyg som ökar användarnas kontroll över sina personuppgifter. Sådana åtgärder skulle kunna övervägas vid definitionen av standarder och/eller bästa metoder. De skulle också kunna införlivas i informations- och kommunikationssystemens arkitektur, eller i de strukturella organisationerna hos de enheter som behandlar personuppgifter.

III.1   Tillämpning av principen om ”privacy by design” inom olika IKT-områden och effekten av detta

| 21. | Det finns ett behov av principen om ”privacy by design” inom en rad olika IKT-områden. Inom till exempel hälso- och sjukvårdssektorn används i allt högre grad IKT-infrastrukturer som ofta inbegriper en centraliserad lagring av patientjournaler. En tillämpning av principen om ”privacy by design” inom hälso- och sjukvårdssektorn skulle kräva en bedömning av olika åtgärders lämplighet, t.ex. möjligheten att minimera data som lagras centralt eller en begränsning av sådana data till ett index, användning av krypteringsverktyg, att endast ge de som absolut behöver det tillträdesrätt, en anonymisering av data när de inte längre behövs etc. |
| --- | --- |

21.

Det finns ett behov av principen om ”privacy by design” inom en rad olika IKT-områden. Inom till exempel hälso- och sjukvårdssektorn används i allt högre grad IKT-infrastrukturer som ofta inbegriper en centraliserad lagring av patientjournaler. En tillämpning av principen om ”privacy by design” inom hälso- och sjukvårdssektorn skulle kräva en bedömning av olika åtgärders lämplighet, t.ex. möjligheten att minimera data som lagras centralt eller en begränsning av sådana data till ett index, användning av krypteringsverktyg, att endast ge de som absolut behöver det tillträdesrätt, en anonymisering av data när de inte längre behövs etc.

| 22. | Inom transportsektorn förses transportsystem allt oftare automatiskt med avancerade IKT-tillämpningar som interagerar med fordonet och dess miljö för olika syften och funktioner. Bilar utrustas till exempel i allt högre grad med nya IKT-funktioner (GPS, GSM, nätverk av sensorer etc.) som inte bara visar var fordonet befinner sig utan även dess tekniska förhållanden i realtid. Denna information skulle kunna användas för att exempelvis ersätta befintliga vägskattesystem med vägavgifter som är kopplade till utnyttjandet av olika vägar. Att tillämpa principen om ”privacy by design” vid utformningen av arkitekturen för sådana system skulle innebära att så få personuppgifter som möjligt behandlades och skickades vidare (13). I enlighet med denna princip skulle en decentraliserad eller delvis decentraliserad systemarkitektur som begränsar spridning av lokaliseringsuppgifter till en central punkt vara att föredra framför en centraliserad systemarkitektur. |
| --- | --- |

22.

Inom transportsektorn förses transportsystem allt oftare automatiskt med avancerade IKT-tillämpningar som interagerar med fordonet och dess miljö för olika syften och funktioner. Bilar utrustas till exempel i allt högre grad med nya IKT-funktioner (GPS, GSM, nätverk av sensorer etc.) som inte bara visar var fordonet befinner sig utan även dess tekniska förhållanden i realtid. Denna information skulle kunna användas för att exempelvis ersätta befintliga vägskattesystem med vägavgifter som är kopplade till utnyttjandet av olika vägar. Att tillämpa principen om ”privacy by design” vid utformningen av arkitekturen för sådana system skulle innebära att så få personuppgifter som möjligt behandlades och skickades vidare (13). I enlighet med denna princip skulle en decentraliserad eller delvis decentraliserad systemarkitektur som begränsar spridning av lokaliseringsuppgifter till en central punkt vara att föredra framför en centraliserad systemarkitektur.

| 23. | Av ovan nämnda exempel framgår att när informations- och kommunikationsteknik bygger på principen om ”privacy by design” är det möjligt att kraftigt minska riskerna med avseende på data- och integritetsskyddet. |
| --- | --- |

23.

Av ovan nämnda exempel framgår att när informations- och kommunikationsteknik bygger på principen om ”privacy by design” är det möjligt att kraftigt minska riskerna med avseende på data- och integritetsskyddet.

III.2   Otillräckligt utnyttjande av IKT som tillämpar ”privacy by design”

| 24. | En viktig fråga är huruvida ekonomiska aktörer, tillverkare/tillhandahållare av IKT och registeransvariga har ett intresse av att marknadsföra och genomföra principen om ”privacy by design” inom IKT. I detta sammanhang är det också viktigt att bedöma användarnas behov av ”privacy by design”. |
| --- | --- |

24.

En viktig fråga är huruvida ekonomiska aktörer, tillverkare/tillhandahållare av IKT och registeransvariga har ett intresse av att marknadsföra och genomföra principen om ”privacy by design” inom IKT. I detta sammanhang är det också viktigt att bedöma användarnas behov av ”privacy by design”.

| 25. | Under 2007 utfärdade kommissionen ett meddelande i vilket den uppmanade företag att använda sin förmåga till innovation för att utveckla och genomföra integrationsfrämjande teknik för att förbättra data- och integritetsskyddet redan från början av utvecklingscykeln (14). |
| --- | --- |

25.

Under 2007 utfärdade kommissionen ett meddelande i vilket den uppmanade företag att använda sin förmåga till innovation för att utveckla och genomföra integrationsfrämjande teknik för att förbättra data- och integritetsskyddet redan från början av utvecklingscykeln (14).

| 26. | Hittills har emellertid tillgängliga uppgifter visat att varken IKT-tillverkare eller registeransvariga (varken inom den privata eller offentliga sektorn) konsekvent har lyckats genomföra eller marknadsföra principen om ”privacy by design”. Man har lagt fram olika skäl till detta, bland annat bristen på ekonomiska incitament och institutionellt stöd, otillräcklig efterfrågan etc (15). |
| --- | --- |

26.

Hittills har emellertid tillgängliga uppgifter visat att varken IKT-tillverkare eller registeransvariga (varken inom den privata eller offentliga sektorn) konsekvent har lyckats genomföra eller marknadsföra principen om ”privacy by design”. Man har lagt fram olika skäl till detta, bland annat bristen på ekonomiska incitament och institutionellt stöd, otillräcklig efterfrågan etc (15).

| 27. | Samtidigt har användarna ställt relativt låga krav på ”privacy by design”. Användare av IKT-produkter och IKT-tjänster kanske med rätta tar för givet att deras personliga integritet och personuppgifter är skyddade fastän det i flera fall inte är på det viset. I vissa fall har användarna helt enkelt inte möjlighet att vidta de säkerhetsåtgärder som är nödvändiga för att skydda sina egna eller andras personuppgifter. I flera fall beror detta på att de inte helt eller ens delvis känner till riskerna. Ungdomar bryr sig exempelvis i allmänhet inte om de risker för den personliga integriteten som är förknippade med att lägga ut personuppgifter på nätet och struntar ofta i sekretessinställningarna. Andra användare kanske är medvetna om riskerna men har inte den tekniska kunskap som krävs för att kunna tillämpa den säkerhetsteknik som finns tillgänglig, t.ex. teknik som skyddar deras internetanslutning eller som används för att ändra inställningarna i webbläsaren i syfte att minimera användarprofilering som grundas på övervakning av deras internetsurfande. |
| --- | --- |

27.

Samtidigt har användarna ställt relativt låga krav på ”privacy by design”. Användare av IKT-produkter och IKT-tjänster kanske med rätta tar för givet att deras personliga integritet och personuppgifter är skyddade fastän det i flera fall inte är på det viset. I vissa fall har användarna helt enkelt inte möjlighet att vidta de säkerhetsåtgärder som är nödvändiga för att skydda sina egna eller andras personuppgifter. I flera fall beror detta på att de inte helt eller ens delvis känner till riskerna. Ungdomar bryr sig exempelvis i allmänhet inte om de risker för den personliga integriteten som är förknippade med att lägga ut personuppgifter på nätet och struntar ofta i sekretessinställningarna. Andra användare kanske är medvetna om riskerna men har inte den tekniska kunskap som krävs för att kunna tillämpa den säkerhetsteknik som finns tillgänglig, t.ex. teknik som skyddar deras internetanslutning eller som används för att ändra inställningarna i webbläsaren i syfte att minimera användarprofilering som grundas på övervakning av deras internetsurfande.

| 28. | Riskerna i fråga om data- och integritetsskyddet är emellertid ofta mycket påtagliga. Om detta skydd inte beaktas från första början är det ofta för sent och allt för ekonomiskt betungande att fixa systemen, och ofta för sent att reparera den skada som redan skett. Det ökade antalet dataintrång på senare tid visar tydligt på detta problem och understryker behovet av ”privacy by design”. |
| --- | --- |

28.

Riskerna i fråga om data- och integritetsskyddet är emellertid ofta mycket påtagliga. Om detta skydd inte beaktas från första början är det ofta för sent och allt för ekonomiskt betungande att fixa systemen, och ofta för sent att reparera den skada som redan skett. Det ökade antalet dataintrång på senare tid visar tydligt på detta problem och understryker behovet av ”privacy by design”.

| 29. | Av ovan framgår tydligt att tillverkare och tillhandahållare av informations- och kommunikationsteknik som syftar till att behandla personuppgifter bör, tillsammans med registeransvariga, ha ett ansvar att utforma denna teknik med inbyggda skyddsåtgärder för data- och integritetsskyddet. I flera fall skulle detta innebära att denna teknik redan från början utformas med förvalda inställningar för sekretess. |
| --- | --- |

29.

Av ovan framgår tydligt att tillverkare och tillhandahållare av informations- och kommunikationsteknik som syftar till att behandla personuppgifter bör, tillsammans med registeransvariga, ha ett ansvar att utforma denna teknik med inbyggda skyddsåtgärder för data- och integritetsskyddet. I flera fall skulle detta innebära att denna teknik redan från början utformas med förvalda inställningar för sekretess.

| 30. | Mot denna bakgrund måste vi överväga vilka åtgärder beslutsfattarna bör vidta för att främja ”privacy by design” i utvecklingen av IKT. En första fråga är huruvida den befintliga rättsliga ramen för dataskyddet innehåller tillräckliga bestämmelser för att säkerställa att både registeransvariga och tillverkare/utvecklare genomför principen om ”privacy by design”. En andra fråga man måste ställa sig är vad som bör göras inom ramen för den digitala dagordningen för Europa för att se till att IKT-sektorn skapar förtroende hos konsumenterna. |
| --- | --- |

30.

Mot denna bakgrund måste vi överväga vilka åtgärder beslutsfattarna bör vidta för att främja ”privacy by design” i utvecklingen av IKT. En första fråga är huruvida den befintliga rättsliga ramen för dataskyddet innehåller tillräckliga bestämmelser för att säkerställa att både registeransvariga och tillverkare/utvecklare genomför principen om ”privacy by design”. En andra fråga man måste ställa sig är vad som bör göras inom ramen för den digitala dagordningen för Europa för att se till att IKT-sektorn skapar förtroende hos konsumenterna.

IV.   ATT INFÖRLIVA PRINCIPEN OM ”PRIVACY BY DESIGN” I EU:s LAGSTIFTNING OCH POLITIK

IV.1   Den befintliga rättsliga ramen för data- och integritetsskyddet

| 31. | EU har ett starkt ramverk för data- och integritetsskyddet som fastställs i direktiv 95/46/EG (16), direktiv 2002/58/EG (17) samt i rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (18) och EG-domstolen. |
| --- | --- |

31.

EU har ett starkt ramverk för data- och integritetsskyddet som fastställs i direktiv 95/46/EG (16), direktiv 2002/58/EG (17) samt i rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (18) och EG-domstolen.

| 32. | Dataskyddsdirektivet är tillämpligt på ”åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande personuppgifter” (insamling, lagring, utlämnande etc.). I direktivet föreskrivs att de som behandlar personuppgifter (”registeransvariga”) måste iaktta vissa principer och skyldigheter. Vidare fastställs enskilda personers rättigheter, t.ex. rätten att få tillgång till sina egna personuppgifter. Direktivet om integritet och elektronisk kommunikation behandlar särskilt integritetsskyddet inom sektorn för elektronisk kommunikation (19). |
| --- | --- |

32.

Dataskyddsdirektivet är tillämpligt på ”åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande personuppgifter” (insamling, lagring, utlämnande etc.). I direktivet föreskrivs att de som behandlar personuppgifter (”registeransvariga”) måste iaktta vissa principer och skyldigheter. Vidare fastställs enskilda personers rättigheter, t.ex. rätten att få tillgång till sina egna personuppgifter. Direktivet om integritet och elektronisk kommunikation behandlar särskilt integritetsskyddet inom sektorn för elektronisk kommunikation (19).

| 33. | Det befintliga dataskyddsdirektivet innehåller inte något uttryckligt krav på ”privacy by design”. Däremot innehåller det bestämmelser som indirekt, i olika situationer, mycket väl skulle kunna kräva genomförandet av principen om ”privacy by design”. Enligt artikel 17 krävs bland annat att registeransvariga ska genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att förhindra otillåten behandling av uppgifter (20). ”Privacy by design” täcks följaktligen på ett mycket allmänt sätt. Dessutom riktar sig bestämmelserna i direktivet främst till registeransvariga och det sätt på vilket de behandlar personuppgifter. Bestämmelserna kräver inte uttryckligen att data- och integritetsskyddet måste byggas in i informations- och kommunikationstekniken – detta skulle kräva att de även riktar sig till utvecklare och tillverkare av IKT, inbegripet de verksamheter som utförs under standardiseringsfasen. |
| --- | --- |

33.

Det befintliga dataskyddsdirektivet innehåller inte något uttryckligt krav på ”privacy by design”. Däremot innehåller det bestämmelser som indirekt, i olika situationer, mycket väl skulle kunna kräva genomförandet av principen om ”privacy by design”. Enligt artikel 17 krävs bland annat att registeransvariga ska genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att förhindra otillåten behandling av uppgifter (20). ”Privacy by design” täcks följaktligen på ett mycket allmänt sätt. Dessutom riktar sig bestämmelserna i direktivet främst till registeransvariga och det sätt på vilket de behandlar personuppgifter. Bestämmelserna kräver inte uttryckligen att data- och integritetsskyddet måste byggas in i informations- och kommunikationstekniken – detta skulle kräva att de även riktar sig till utvecklare och tillverkare av IKT, inbegripet de verksamheter som utförs under standardiseringsfasen.

| 34. | Direktivet om integritet och elektronisk kommunikation är mer utförligt. I artikel 14.3 föreskrivs följande: ”När så krävs får åtgärder vidtas för att säkerställa att terminalutrustning är konstruerad så att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG och rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation.” Denna bestämmelse har emellertid aldrig använts (21). |
| --- | --- |

34.

Direktivet om integritet och elektronisk kommunikation är mer utförligt. I artikel 14.3 föreskrivs följande: ”När så krävs får åtgärder vidtas för att säkerställa att terminalutrustning är konstruerad så att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG och rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation.” Denna bestämmelse har emellertid aldrig använts (21).

| 35. | Även om de ovan nämnda bestämmelserna i de två direktiven bidrar till att främja”privacy by design”, har de i praktiken inte varit tillräckliga för att säkerställa att skyddsmekanismer för den personliga integriteten byggs in i IKT. |
| --- | --- |

35.

Även om de ovan nämnda bestämmelserna i de två direktiven bidrar till att främja”privacy by design”, har de i praktiken inte varit tillräckliga för att säkerställa att skyddsmekanismer för den personliga integriteten byggs in i IKT.

| 36. | Lagen kräver alltså inte på ett tillräckligt klart sätt att IKT utformas i enlighet med principen om ”privacy by design”. Dessutom har dataskyddsmyndigheter inte tillräckliga befogenheter för att säkerställa ett införlivande av principen om ”privacy by design”. Detta leder till ineffektivitet. Dataskyddsmyndigheter skulle exempelvis kunna införa påföljder i fall där förfrågningar om tillgång från enskilda personer inte besvaras och har befogenhet att kräva att vissa åtgärder vidtas för att förhindra otillåten behandling av uppgifter. Det står emellertid inte alltid klart om deras befogenheter sträcker sig så långt som till att kräva att ett system utformas på ett sätt som främjar enskilda personers personuppgiftsskydd (22). Av de befintliga rättsliga bestämmelserna framgår till exempel inte om man har rätt att kräva att en informationssystemarkitektur utformas på ett sätt som gör det enklare för företag att besvara förfrågningar om tillgång från enskilda personer så att sådana förfrågningar kan hanteras automatiskt och snabbare. Dessutom kan senare försök att ändra tekniken när den väl har utvecklats eller satts i bruk leda till ett lapptäcke av lösningar som inte fungerar fullt ut, och dessutom vara ekonomiskt betungande. |
| --- | --- |

36.

Lagen kräver alltså inte på ett tillräckligt klart sätt att IKT utformas i enlighet med principen om ”privacy by design”. Dessutom har dataskyddsmyndigheter inte tillräckliga befogenheter för att säkerställa ett införlivande av principen om ”privacy by design”. Detta leder till ineffektivitet. Dataskyddsmyndigheter skulle exempelvis kunna införa påföljder i fall där förfrågningar om tillgång från enskilda personer inte besvaras och har befogenhet att kräva att vissa åtgärder vidtas för att förhindra otillåten behandling av uppgifter. Det står emellertid inte alltid klart om deras befogenheter sträcker sig så långt som till att kräva att ett system utformas på ett sätt som främjar enskilda personers personuppgiftsskydd (22). Av de befintliga rättsliga bestämmelserna framgår till exempel inte om man har rätt att kräva att en informationssystemarkitektur utformas på ett sätt som gör det enklare för företag att besvara förfrågningar om tillgång från enskilda personer så att sådana förfrågningar kan hanteras automatiskt och snabbare. Dessutom kan senare försök att ändra tekniken när den väl har utvecklats eller satts i bruk leda till ett lapptäcke av lösningar som inte fungerar fullt ut, och dessutom vara ekonomiskt betungande.

| 37. | Enligt Europeiska datatillsynsmannens åsikt, som delas av artikel 29-arbetsgruppen (23), finns det utrymme i den gällande rättsliga ramen för ett mer uttryckligt godkännande av principen om ”privacy by design”. |
| --- | --- |

37.

Enligt Europeiska datatillsynsmannens åsikt, som delas av artikel 29-arbetsgruppen (23), finns det utrymme i den gällande rättsliga ramen för ett mer uttryckligt godkännande av principen om ”privacy by design”.

IV.2   Att införliva ”privacy by design” på olika nivåer

| 38. | Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen följer fyra handlingslinjer:






  a) | Att lägga fram ett förslag som inkluderar en allmän bestämmelse om ”privacy by design” i den rättsliga ramen för dataskydd. |
| --- | --- | --- |

38.

Mot bakgrund av ovanstående rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen följer fyra handlingslinjer:

a)

Att lägga fram ett förslag som inkluderar en allmän bestämmelse om ”privacy by design” i den rättsliga ramen för dataskydd.

| b) | Att vidareutveckla denna allmänna bestämmelse i särskilda bestämmelser i samband med att förslag till särskilda rättsliga instrument för olika sektorer läggs fram. Dessa särskilda bestämmelser skulle redan nu kunna inkluderas i rättsliga instrument, på grundval av artikel 17 i dataskyddsdirektivet (och annan befintlig lagstiftning). |
| --- | --- |

b)

Att vidareutveckla denna allmänna bestämmelse i särskilda bestämmelser i samband med att förslag till särskilda rättsliga instrument för olika sektorer läggs fram. Dessa särskilda bestämmelser skulle redan nu kunna inkluderas i rättsliga instrument, på grundval av artikel 17 i dataskyddsdirektivet (och annan befintlig lagstiftning).

| c) | Att inkludera ”privacy by design” som en vägledande princip i den digitala dagordningen för Europa. |
| --- | --- |

c)

Att inkludera ”privacy by design” som en vägledande princip i den digitala dagordningen för Europa.

| d) | Att införa ”privacy by design” som en princip i andra EU-initiativ (främst icke lagstiftande). |
| --- | --- |

d)

Att införa ”privacy by design” som en princip i andra EU-initiativ (främst icke lagstiftande).

En allmän bestämmelse om ”privacy by design”

| 39. | Europeiska datatillsynsmannen föreslår att principen om ”privacy by design” uttryckligen och entydigt inkluderas i den befintliga rättsliga ramen för dataskydd. Detta skulle förstärka denna princip, göra den mer uttrycklig och tvinga fram ett effektivt genomförande av den, samtidigt som det ger tillsynsmyndigheterna ökade befogenheter att kräva att den faktiskt tillämpas i praktiken. Detta är framför allt nödvändigt mot bakgrund av det som angivits ovan, inte bara eftersom principen i sig är ett viktigt verktyg för att främja ett förtroende, utan även som ett incitament för berörda aktörer att genomföra ”privacy by design” och stärka de garantier som föreskrivs i den befintliga rättsliga ramen. |
| --- | --- |

39.

Europeiska datatillsynsmannen föreslår att principen om ”privacy by design” uttryckligen och entydigt inkluderas i den befintliga rättsliga ramen för dataskydd. Detta skulle förstärka denna princip, göra den mer uttrycklig och tvinga fram ett effektivt genomförande av den, samtidigt som det ger tillsynsmyndigheterna ökade befogenheter att kräva att den faktiskt tillämpas i praktiken. Detta är framför allt nödvändigt mot bakgrund av det som angivits ovan, inte bara eftersom principen i sig är ett viktigt verktyg för att främja ett förtroende, utan även som ett incitament för berörda aktörer att genomföra ”privacy by design” och stärka de garantier som föreskrivs i den befintliga rättsliga ramen.

| 40. | Detta förslag bygger på artikel 29-arbetsgruppens rekommendation att införa principen om ”privacy by design” som en allmän princip i den rättsliga ramen för dataskydd, däribland dataskyddsdirektivet. Enligt artikel 29-arbetsgruppen bör denna princip vara bindande för teknikutvecklare och tillverkare samt för registeransvariga som ska besluta om förvärv och användning av IKT. De bör åläggas att ta hänsyn till tekniken för dataskydd redan vid planeringsstadiet för informationstekniska förfaranden och system. Tillhandahållare av sådana system eller tjänster samt registeransvariga bör kunna visa att de har vidtagit alla åtgärder som krävs för att iaktta dessa krav. |
| --- | --- |

40.

Detta förslag bygger på artikel 29-arbetsgruppens rekommendation att införa principen om ”privacy by design” som en allmän princip i den rättsliga ramen för dataskydd, däribland dataskyddsdirektivet. Enligt artikel 29-arbetsgruppen bör denna princip vara bindande för teknikutvecklare och tillverkare samt för registeransvariga som ska besluta om förvärv och användning av IKT. De bör åläggas att ta hänsyn till tekniken för dataskydd redan vid planeringsstadiet för informationstekniska förfaranden och system. Tillhandahållare av sådana system eller tjänster samt registeransvariga bör kunna visa att de har vidtagit alla åtgärder som krävs för att iaktta dessa krav.

| 41. | Europeiska datatillsynsmannen välkomnar vidare kommissionsledamot Viviane Redings stöd för principen om ”privacy by design”, som hon gav uttryck för i samband med meddelandet om granskningen av dataskyddsdirektivet (24). |
| --- | --- |

41.

Europeiska datatillsynsmannen välkomnar vidare kommissionsledamot Viviane Redings stöd för principen om ”privacy by design”, som hon gav uttryck för i samband med meddelandet om granskningen av dataskyddsdirektivet (24).

| 42. | Vad gäller innehållet i en sådan reglering är det första och viktigaste att en allmän princip om ”privacy by design” är teknikneutral. Principen bör inte ha för avsikt att reglera tekniken och bör alltså inte föreskriva särskilda tekniska lösningar utan i stället att befintliga principer för integritets- och dataskyddet ska integreras i informations- och kommunikationssystem och lösningar. Detta skulle göra det möjligt för berörda parter, tillverkare, registeransvariga och dataskyddsmyndigheter att i varje enskilt fall tolka innebörden i principen. För det andra skulle ett iakttagande av principen vara obligatoriskt i alla steg, från utformningen av standarder och arkitektur till dess att de genomförs av registeransvariga. |
| --- | --- |

42.

Vad gäller innehållet i en sådan reglering är det första och viktigaste att en allmän princip om ”privacy by design” är teknikneutral. Principen bör inte ha för avsikt att reglera tekniken och bör alltså inte föreskriva särskilda tekniska lösningar utan i stället att befintliga principer för integritets- och dataskyddet ska integreras i informations- och kommunikationssystem och lösningar. Detta skulle göra det möjligt för berörda parter, tillverkare, registeransvariga och dataskyddsmyndigheter att i varje enskilt fall tolka innebörden i principen. För det andra skulle ett iakttagande av principen vara obligatoriskt i alla steg, från utformningen av standarder och arkitektur till dess att de genomförs av registeransvariga.

Bestämmelser i särskilda rättsinstrument

| 43. | Befintliga och framtida lagstiftningsinstrument måste integrera principen om ”privacy by design” på grundval av den befintliga rättsliga ramen och, efter antagandet av den ovan föreslagna allmänna bestämmelsen, på grundval av den bestämmelsen. Enligt exempelvis de befintliga initiativen rörande intelligenta transportsystem kommer kommissionen inledningsvis att ha ett särskilt ansvar vid fastställandet av åtgärder, standardiseringsinitiativ, förfaranden och bästa metoder. ”Privacy by design” bör vara en vägledande princip vid utförandet av dessa uppgifter. |
| --- | --- |

43.

Befintliga och framtida lagstiftningsinstrument måste integrera principen om ”privacy by design” på grundval av den befintliga rättsliga ramen och, efter antagandet av den ovan föreslagna allmänna bestämmelsen, på grundval av den bestämmelsen. Enligt exempelvis de befintliga initiativen rörande intelligenta transportsystem kommer kommissionen inledningsvis att ha ett särskilt ansvar vid fastställandet av åtgärder, standardiseringsinitiativ, förfaranden och bästa metoder. ”Privacy by design” bör vara en vägledande princip vid utförandet av dessa uppgifter.

| 44. | Europeiska datatillsynsmannen konstaterar vidare att principen om ”privacy by design” även har stor betydelse inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt i förhållande till målen i strategin för informationshantering, enligt vad som förutses i Stockholmsprogrammet (25). I sitt yttrande om Stockholmsprogrammet underströk datatillsynsmannen att strukturen för informationsutbytet bör grundas på ”privacy by design” (26). ”Mer konkret innebär detta att informationssystem som utformas för att tillgodose allmänna säkerhetsbehov alltid ska utformas i enlighet med principen om ’privacy by design’”. |
| --- | --- |

44.

Europeiska datatillsynsmannen konstaterar vidare att principen om ”privacy by design” även har stor betydelse inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt i förhållande till målen i strategin för informationshantering, enligt vad som förutses i Stockholmsprogrammet (25). I sitt yttrande om Stockholmsprogrammet underströk datatillsynsmannen att strukturen för informationsutbytet bör grundas på ”privacy by design” (26). ”Mer konkret innebär detta att informationssystem som utformas för att tillgodose allmänna säkerhetsbehov alltid ska utformas i enlighet med principen om ’privacy by design’”.

| 45. | I artikel 29-arbetsgruppens yttrande om det framtida integritetsskyddet (27) förespråkas mer explicit att inom området med frihet, säkerhet och rättvisa – där myndigheterna är huvudaktörer och där åtgärder som ökar övervakningen direkt påverkar den grundläggande rätten till data- och integritetsskydd – bör krav på inbyggda skyddsmekanismer för personlig integritet göras obligatoriska. Genom att införa dessa krav i informationssystem skulle regeringarna dessutom stimulera ”privacy by design” i egenskap av pilotkunder. |
| --- | --- |

45.

I artikel 29-arbetsgruppens yttrande om det framtida integritetsskyddet (27) förespråkas mer explicit att inom området med frihet, säkerhet och rättvisa – där myndigheterna är huvudaktörer och där åtgärder som ökar övervakningen direkt påverkar den grundläggande rätten till data- och integritetsskydd – bör krav på inbyggda skyddsmekanismer för personlig integritet göras obligatoriska. Genom att införa dessa krav i informationssystem skulle regeringarna dessutom stimulera ”privacy by design” i egenskap av pilotkunder.

”Privacy by design” som en vägledande princip i den digitala dagordningen för Europa

| 46. | Informations- och kommunikationstekniken blir alltmer komplex och medför allt större risker för data- och integritetsskyddet. Rent generellt är digitaliserad information, som är lättare att få tillgång till, kopiera och överföra, exponerad för mycket högre risker än pappersbaserad information. I takt med att utvecklingen går mot nät av sammankopplade ting kommer riskerna att öka. Ju större riskerna för data- och integritetsskyddet är, desto större kommer efterfrågan på förbättrade säkerhetsmekanismer för data- och integritetsskyddet att bli. Det berättigade behovet att genomföra ”privacy by design” är följaktligen mer påtagligt inom IKT-sektorn. Dessutom, vilket diskuteras ovan, är enskilda personers förtroende för IKT avgörande för att medborgarna ska acceptera dessa nya tjänster, och data- och integritetsskyddet är nyckelfaktorer för ett sådant förtroende. |
| --- | --- |

46.

Informations- och kommunikationstekniken blir alltmer komplex och medför allt större risker för data- och integritetsskyddet. Rent generellt är digitaliserad information, som är lättare att få tillgång till, kopiera och överföra, exponerad för mycket högre risker än pappersbaserad information. I takt med att utvecklingen går mot nät av sammankopplade ting kommer riskerna att öka. Ju större riskerna för data- och integritetsskyddet är, desto större kommer efterfrågan på förbättrade säkerhetsmekanismer för data- och integritetsskyddet att bli. Det berättigade behovet att genomföra ”privacy by design” är följaktligen mer påtagligt inom IKT-sektorn. Dessutom, vilket diskuteras ovan, är enskilda personers förtroende för IKT avgörande för att medborgarna ska acceptera dessa nya tjänster, och data- och integritetsskyddet är nyckelfaktorer för ett sådant förtroende.

| 47. | En utvecklingsstrategi för IKT måste följaktligen bekräfta behovet att utforma denna teknik med inbyggda mekanismer för data- och integritetsskydd, dvs. med hänsyn till principen om ”privacy by design”. |
| --- | --- |

47.

En utvecklingsstrategi för IKT måste följaktligen bekräfta behovet att utforma denna teknik med inbyggda mekanismer för data- och integritetsskydd, dvs. med hänsyn till principen om ”privacy by design”.

| 48. | Den digitala dagordningen för Europa bör följaktligen uttryckligen stödja principen om ”privacy by design” som ett nödvändigt inslag för att säkerställa medborgarnas förtroende för IKT och onlinetjänster. Den bör erkänna att personlig integritet och förtroende går hand i hand, och att ”privacy by design” bör vara en vägledande faktor vid utvecklingen av en förtroendeingivande IKT-sektor. |
| --- | --- |

48.

Den digitala dagordningen för Europa bör följaktligen uttryckligen stödja principen om ”privacy by design” som ett nödvändigt inslag för att säkerställa medborgarnas förtroende för IKT och onlinetjänster. Den bör erkänna att personlig integritet och förtroende går hand i hand, och att ”privacy by design” bör vara en vägledande faktor vid utvecklingen av en förtroendeingivande IKT-sektor.

”Privacy by design” som en princip i andra EU-initiativ

| 49. | ”Privacy by design” bör vara en vägledande princip när kommissionen genomför politik, åtgärder och initiativ inom särskilda IKT-sektorer, inklusive e-hälsovård, e-upphandling, e-socialförsäkring, e-lärande etc. Många av dessa initiativ kommer att ingå som åtgärdspunkter i den digitala dagordningen för Europa. |
| --- | --- |

49.

”Privacy by design” bör vara en vägledande princip när kommissionen genomför politik, åtgärder och initiativ inom särskilda IKT-sektorer, inklusive e-hälsovård, e-upphandling, e-socialförsäkring, e-lärande etc. Många av dessa initiativ kommer att ingå som åtgärdspunkter i den digitala dagordningen för Europa.

| 50. | Detta innebär till exempel att initiativ för att säkerställa mer effektiva och moderna förvaltningstillämpningar som gör det enklare för enskilda personer att interagera med förvaltningar bör inbegripa ett krav på att de utformas och drivs i enlighet med principen om ”privacy by design”. Samma sak gäller för kommissionens politik och insatser för att främja snabbare Internet, digitalt innehåll eller ett allmänt främjande av fast och trådlös kommunikation och dataöverföring. |
| --- | --- |

50.

Detta innebär till exempel att initiativ för att säkerställa mer effektiva och moderna förvaltningstillämpningar som gör det enklare för enskilda personer att interagera med förvaltningar bör inbegripa ett krav på att de utformas och drivs i enlighet med principen om ”privacy by design”. Samma sak gäller för kommissionens politik och insatser för att främja snabbare Internet, digitalt innehåll eller ett allmänt främjande av fast och trådlös kommunikation och dataöverföring.

| 51. | Detta omfattar även områden där kommissionen ansvarar för de storskaliga IT-systemen, t.ex. SIS och VIS, samt de fall där kommissionens ansvar är begränsat till utvecklingen och underhållet av den gemensamma infrastrukturen för sådana system, t.ex. Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris). |
| --- | --- |

51.

Detta omfattar även områden där kommissionen ansvarar för de storskaliga IT-systemen, t.ex. SIS och VIS, samt de fall där kommissionens ansvar är begränsat till utvecklingen och underhållet av den gemensamma infrastrukturen för sådana system, t.ex. Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris).

| 52. | Exakt hur principen om ”privacy by design” kommer att utvecklas kommer att vara beroende av varje enskild sektor och situation. När exempelvis kommissionens initiativ åtföljs av lagstiftningsförslag för en särskilt IKT-sektor, kommer det i flera fall att vara lämpligt att inkludera en uttrycklig hänvisning till den definition av ”privacy by design” som är tillämplig för den särskilda IKT-tillämpningen/-systemet. Om åtgärdsplaner för ett särskilt område utformas bör de systematiskt säkerställa tillämpningen av den rättsliga ramen och närmare bestämt garantera att den relevanta IKT-tekniken utvecklas med hänsyn till ”privacy by design”. |
| --- | --- |

52.

Exakt hur principen om ”privacy by design” kommer att utvecklas kommer att vara beroende av varje enskild sektor och situation. När exempelvis kommissionens initiativ åtföljs av lagstiftningsförslag för en särskilt IKT-sektor, kommer det i flera fall att vara lämpligt att inkludera en uttrycklig hänvisning till den definition av ”privacy by design” som är tillämplig för den särskilda IKT-tillämpningen/-systemet. Om åtgärdsplaner för ett särskilt område utformas bör de systematiskt säkerställa tillämpningen av den rättsliga ramen och närmare bestämt garantera att den relevanta IKT-tekniken utvecklas med hänsyn till ”privacy by design”.

| 53. | När det gäller forskning bör det sjunde ramprogrammet och de följande programmen användas som verktyg för att stödja projekt som syftar till att analysera standarder, IKT-teknik och IKT-arkitektur som bättre tjänar integriteten och särskilt principen om ”privacy by design”. Dessutom bör ”privacy by design” även vara ett nödvändigt inslag att överväga i bredare IKT-projekt som syftar till att behandla enskilda personers personuppgifter. |
| --- | --- |

53.

När det gäller forskning bör det sjunde ramprogrammet och de följande programmen användas som verktyg för att stödja projekt som syftar till att analysera standarder, IKT-teknik och IKT-arkitektur som bättre tjänar integriteten och särskilt principen om ”privacy by design”. Dessutom bör ”privacy by design” även vara ett nödvändigt inslag att överväga i bredare IKT-projekt som syftar till att behandla enskilda personers personuppgifter.

Områden av särskild vikt

| 54. | I några fall kan det, till följd av de särskilda riskerna för enskilda personers data- och integritetsskydd eller på grund av andra faktorer (en motvilja från industrin att tillhandahålla produkter som innefattar ”privacy by design”, konsumenternas efterfrågan etc.), bli nödvändigt att mer uttryckligen och ingående definiera åtgärder för utformningen av ”privacy by design” som måste införlivas i en viss typ av informations- och kommunikationsprodukt/-teknik, eventuellt genom rättsliga instrument. |
| --- | --- |

54.

I några fall kan det, till följd av de särskilda riskerna för enskilda personers data- och integritetsskydd eller på grund av andra faktorer (en motvilja från industrin att tillhandahålla produkter som innefattar ”privacy by design”, konsumenternas efterfrågan etc.), bli nödvändigt att mer uttryckligen och ingående definiera åtgärder för utformningen av ”privacy by design” som måste införlivas i en viss typ av informations- och kommunikationsprodukt/-teknik, eventuellt genom rättsliga instrument.

| 55. | Europeiska datatillsynsmannen har identifierat olika områden (RFID, mötesplatser på nätet och tillämpningar via webbläsare) som enligt datatillsynsmannens åsikt i det här skedet förtjänar kommissionens noggranna övervägande och de mer praktiska ingripanden som förespråkas ovan. Dessa tre områden diskuteras mer ingående nedan. |
| --- | --- |

55.

Europeiska datatillsynsmannen har identifierat olika områden (RFID, mötesplatser på nätet och tillämpningar via webbläsare) som enligt datatillsynsmannens åsikt i det här skedet förtjänar kommissionens noggranna övervägande och de mer praktiska ingripanden som förespråkas ovan. Dessa tre områden diskuteras mer ingående nedan.

V.   RADIOFREKVENSIDENTIFIERING – RFID

| 56. | RFID-taggar kan placeras i eller på föremål, djur och människor. De kan användas för att samla och lagra personuppgifter, t.ex. uppgifter i patientjournaler, att spåra och följa människors rörelser och att lägga upp profiler över deras beteenden för olika syften. Detta kan ske utan att den enskilda personen vet om det (28). |
| --- | --- |

56.

RFID-taggar kan placeras i eller på föremål, djur och människor. De kan användas för att samla och lagra personuppgifter, t.ex. uppgifter i patientjournaler, att spåra och följa människors rörelser och att lägga upp profiler över deras beteenden för olika syften. Detta kan ske utan att den enskilda personen vet om det (28).

| 57. | Ett effektivt skydd av personuppgifter, privatlivet och de därmed förbundna etiska aspekterna är avgörande för allmänhetens godtagande av radiofrekvensidentifiering och det framtida ”sakernas Internet”. Endast då kan tekniken leverera sina många ekonomiska och samhälleliga fördelar. |
| --- | --- |

57.

Ett effektivt skydd av personuppgifter, privatlivet och de därmed förbundna etiska aspekterna är avgörande för allmänhetens godtagande av radiofrekvensidentifiering och det framtida ”sakernas Internet”. Endast då kan tekniken leverera sina många ekonomiska och samhälleliga fördelar.

V.1   Bristerna i den tillämpliga rättsliga ramen för uppgiftsskydd

| 58. | Dataskyddsdirektivet och direktivet om e-integritet är tillämpliga på insamlingen av data genom RFID-tillämpningar (29). I dessa direktiv föreskrivs bland annat att tillräckliga säkerhetsåtgärder för att skydda den personliga integriteten ska införas för att driva RFID-tillämpningar (30). |
| --- | --- |

58.

Dataskyddsdirektivet och direktivet om e-integritet är tillämpliga på insamlingen av data genom RFID-tillämpningar (29). I dessa direktiv föreskrivs bland annat att tillräckliga säkerhetsåtgärder för att skydda den personliga integriteten ska införas för att driva RFID-tillämpningar (30).

| 59. | Denna rättsliga ram behandlar emellertid inte fullt ut alla de frågor avseende data- och integritetsskyddet som denna teknik ger upphov till. Detta beror på att direktiven inte är tillräckligt detaljerade när det gäller den typ av säkerhetsskydd som bör genomföras i RFID-tillämpningar. Det är nödvändigt att komplettera de befintliga reglerna med nya som föreskriver särskilda säkerhetsskydd, och framför allt då att göra det obligatoriskt att bygga in tekniska lösningar (”privacy by design”) i RFID-teknik. Detta gäller för taggar som lagrar personuppgifter, som bör förses med ett avaktiveringskommando (ett s.k. kill command), samt användning av kryptografi i taggar som lagrar vissa typer av personuppgifter. |
| --- | --- |

59.

Denna rättsliga ram behandlar emellertid inte fullt ut alla de frågor avseende data- och integritetsskyddet som denna teknik ger upphov till. Detta beror på att direktiven inte är tillräckligt detaljerade när det gäller den typ av säkerhetsskydd som bör genomföras i RFID-tillämpningar. Det är nödvändigt att komplettera de befintliga reglerna med nya som föreskriver särskilda säkerhetsskydd, och framför allt då att göra det obligatoriskt att bygga in tekniska lösningar (”privacy by design”) i RFID-teknik. Detta gäller för taggar som lagrar personuppgifter, som bör förses med ett avaktiveringskommando (ett s.k. kill command), samt användning av kryptografi i taggar som lagrar vissa typer av personuppgifter.

V.2   Självreglering som ett första steg

| 60. | I mars 2007 antog kommissionen ett meddelande (31) i vilket den bland annat erkände att det kunde bli nödvändigt att ge detaljerade riktlinjer för den praktiska tillämpningen av RFID samt att det var önskvärt att anta konstruktionskriterier för att förhindra risker för privatlivet och säkerheten. |
| --- | --- |

60.

I mars 2007 antog kommissionen ett meddelande (31) i vilket den bland annat erkände att det kunde bli nödvändigt att ge detaljerade riktlinjer för den praktiska tillämpningen av RFID samt att det var önskvärt att anta konstruktionskriterier för att förhindra risker för privatlivet och säkerheten.

| 61. | För att uppnå dessa mål antog kommissionen i maj 2009 en rekommendation om genomförandet av principerna om integritets- och dataskyddet i tillämpningar som stöds av radiofrekvensidentifiering (RFID) (32). När det gäller RFID-tillämpningar som används i detaljhandeln måste taggar avaktiveras vid försäljningsstället om inte konsumenten gett sitt samtycke. Detta gäller emellertid inte om man i konsekvensanalysen avseende data- och integritetsskyddet drar slutsatsen att taggarna inte utgör ett sannolikt hot mot skyddet av privatlivet eller personuppgifter, i vilket fall de fortsätter att vara operativa efter försäljningstillfället såvida inte konsumenten väljer att taggen ska avaktiveras utan kostnad. |
| --- | --- |

61.

För att uppnå dessa mål antog kommissionen i maj 2009 en rekommendation om genomförandet av principerna om integritets- och dataskyddet i tillämpningar som stöds av radiofrekvensidentifiering (RFID) (32). När det gäller RFID-tillämpningar som används i detaljhandeln måste taggar avaktiveras vid försäljningsstället om inte konsumenten gett sitt samtycke. Detta gäller emellertid inte om man i konsekvensanalysen avseende data- och integritetsskyddet drar slutsatsen att taggarna inte utgör ett sannolikt hot mot skyddet av privatlivet eller personuppgifter, i vilket fall de fortsätter att vara operativa efter försäljningstillfället såvida inte konsumenten väljer att taggen ska avaktiveras utan kostnad.

| 62. | Europeiska datatillsynsmannen stöder kommissionens strategi att använda självreglerande instrument. Som ytterligare redogörs för nedan är det emellertid möjligt att de förväntade resultaten inte kommer att kunna uppnås genom självreglering, och datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att vara beredd att vidta alternativa åtgärder. |
| --- | --- |

62.

Europeiska datatillsynsmannen stöder kommissionens strategi att använda självreglerande instrument. Som ytterligare redogörs för nedan är det emellertid möjligt att de förväntade resultaten inte kommer att kunna uppnås genom självreglering, och datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att vara beredd att vidta alternativa åtgärder.

V.3   Områden av särskild vikt och eventuella ytterligare åtgärder om självreglering inte fungerar

| 63. | Europeiska datatillsynsmannen är bekymrad över att organisationer som driver RFID-tillämpningar inom detaljhandeln kanske överser med att RFID-taggar eventuellt kan övervakas av icke önskade tredje parter. En sådan övervakning kan avslöja personuppgifter som är lagrade på taggen (om några), men även göra det möjligt för en tredje part att följa eller känna igen en person över tiden genom att helt enkelt använda den unika identifiering som finns i en eller flera taggar som den enskilda personen har på sig, i en miljö som kanske till och med ligger utanför RFID-tillämpningens verksamhetsområde. Datatillsynsmannen hyser dessutom farhågor att operatörer av RFID-tillämpningar kan känna sig frestade att i alltför stor utsträckning förlita sig på undantaget och därmed lämna taggen operativ efter försäljningstillfället. |
| --- | --- |

63.

Europeiska datatillsynsmannen är bekymrad över att organisationer som driver RFID-tillämpningar inom detaljhandeln kanske överser med att RFID-taggar eventuellt kan övervakas av icke önskade tredje parter. En sådan övervakning kan avslöja personuppgifter som är lagrade på taggen (om några), men även göra det möjligt för en tredje part att följa eller känna igen en person över tiden genom att helt enkelt använda den unika identifiering som finns i en eller flera taggar som den enskilda personen har på sig, i en miljö som kanske till och med ligger utanför RFID-tillämpningens verksamhetsområde. Datatillsynsmannen hyser dessutom farhågor att operatörer av RFID-tillämpningar kan känna sig frestade att i alltför stor utsträckning förlita sig på undantaget och därmed lämna taggen operativ efter försäljningstillfället.

| 64. | Om detta sker kanske det är för sent att minska riskerna för enskilda personers data- och integritetsskydd, som vid detta skede kanske redan har påverkats. Med tanke på självregleringens karaktär kanske dessutom nationella tillsynsmyndigheter har en svagare ställning i fråga om att ställa krav på att operatörer av RFID-tillämpningar tillämpar särskilda åtgärder för ”privacy by design”. |
| --- | --- |

64.

Om detta sker kanske det är för sent att minska riskerna för enskilda personers data- och integritetsskydd, som vid detta skede kanske redan har påverkats. Med tanke på självregleringens karaktär kanske dessutom nationella tillsynsmyndigheter har en svagare ställning i fråga om att ställa krav på att operatörer av RFID-tillämpningar tillämpar särskilda åtgärder för ”privacy by design”.

| 65. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att, om ett effektivt genomförande av den gällande rättsliga ramen misslyckas, vara beredd att lägga fram förslag till lagstiftning som reglerar huvudfrågorna för användningen av RFID-tekniken. Kommissionens bedömning bör genomföras utan oskäligt dröjsmål. En senareläggning skulle utsätta enskilda personer för risk och även vara kontraproduktivt för branschen eftersom rättsosäkerheten är alltför hög och det sannolikt kommer att vara svårare och dyrare att korrigera djupt rotade problem. |
| --- | --- |

65.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att, om ett effektivt genomförande av den gällande rättsliga ramen misslyckas, vara beredd att lägga fram förslag till lagstiftning som reglerar huvudfrågorna för användningen av RFID-tekniken. Kommissionens bedömning bör genomföras utan oskäligt dröjsmål. En senareläggning skulle utsätta enskilda personer för risk och även vara kontraproduktivt för branschen eftersom rättsosäkerheten är alltför hög och det sannolikt kommer att vara svårare och dyrare att korrigera djupt rotade problem.

| 66. | Inom ramen för de åtgärdsförslag som kanske visar sig bli nödvändiga rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man inför principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället, vilket innebär att alla RFID-taggar på konsumentprodukter automatiskt avaktiveras vid kassan. Det kanske inte skulle vara nödvändigt för kommissionen att specificera den konkreta teknik som skulle användas för detta. I stället måste EU-lagstiftningen fastställa en rättslig skyldighet att erhålla frivilligt deltagande, och låta operatörerna besluta hur detta krav ska mötas. |
| --- | --- |

66.

Inom ramen för de åtgärdsförslag som kanske visar sig bli nödvändiga rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man inför principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället, vilket innebär att alla RFID-taggar på konsumentprodukter automatiskt avaktiveras vid kassan. Det kanske inte skulle vara nödvändigt för kommissionen att specificera den konkreta teknik som skulle användas för detta. I stället måste EU-lagstiftningen fastställa en rättslig skyldighet att erhålla frivilligt deltagande, och låta operatörerna besluta hur detta krav ska mötas.

V.4   Ytterligare frågor som bör övervägas: Reglering av ”sakernas Internet”

| 67. | Information som produceras av RFID-taggar – exempelvis produktinformation – kan så småningom eventuellt sammankopplas till ett globalt nätverk av kommunikationsinfrastruktur. Detta kallas normalt ”sakernas Internet”. Frågorna avseende data- och integritetsskyddet uppstår eftersom föremål i den verkliga världen kan identifieras genom RFID-taggar som utöver produktinformation även kan innehålla personuppgifter. |
| --- | --- |

67.

Information som produceras av RFID-taggar – exempelvis produktinformation – kan så småningom eventuellt sammankopplas till ett globalt nätverk av kommunikationsinfrastruktur. Detta kallas normalt ”sakernas Internet”. Frågorna avseende data- och integritetsskyddet uppstår eftersom föremål i den verkliga världen kan identifieras genom RFID-taggar som utöver produktinformation även kan innehålla personuppgifter.

| 68. | Det finns många öppna frågor om vem som kommer att hantera lagringen av information som rör taggade föremål. Hur kommer den att organiseras? Vem kommer att ha tillgång till denna information? I juni 2009 antog kommissionen ett meddelande om ”sakernas Internet” (33) som explicit identifierade de potentiella problem i fråga om data- och integritetsskyddet som detta fenomen kan ge upphov till. |
| --- | --- |

68.

Det finns många öppna frågor om vem som kommer att hantera lagringen av information som rör taggade föremål. Hur kommer den att organiseras? Vem kommer att ha tillgång till denna information? I juni 2009 antog kommissionen ett meddelande om ”sakernas Internet” (33) som explicit identifierade de potentiella problem i fråga om data- och integritetsskyddet som detta fenomen kan ge upphov till.

| 69. | Europeiska datatillsynsmannen vill belysa några av de frågor som togs upp i detta meddelande och som enligt datatillsynsmannen måste ges stor uppmärksamhet i takt med att ”sakernas Internet” utvecklas. För det första kan behovet av decentraliserade strukturer underlätta ansvarighet samt upprätthållande av EU:s rättsliga ram. För det andra bör enskilda personers rättighet att inte bli spårade upprätthållas i möjligaste mån. Det bör med andra ord endast i begränsade fall vara möjligt att spåra människor genom RFID-taggar där de inte gett sitt medgivande. Ett sådant medgivande bör vara uttryckligt. Detta kallas normalt ”taggens tystnad” och individens rätt om att bli lämnad ifred. Slutligen bör, vid utformning av ”sakernas Internet”, principen om ”privacy by design” vara en vägledande princip. Detta skulle till exempel kräva att konkreta RFID-tillämpningar med inbyggda mekanismer som ger användarna kontroll utformas med förvalda inställningar för sekretess. |
| --- | --- |

69.

Europeiska datatillsynsmannen vill belysa några av de frågor som togs upp i detta meddelande och som enligt datatillsynsmannen måste ges stor uppmärksamhet i takt med att ”sakernas Internet” utvecklas. För det första kan behovet av decentraliserade strukturer underlätta ansvarighet samt upprätthållande av EU:s rättsliga ram. För det andra bör enskilda personers rättighet att inte bli spårade upprätthållas i möjligaste mån. Det bör med andra ord endast i begränsade fall vara möjligt att spåra människor genom RFID-taggar där de inte gett sitt medgivande. Ett sådant medgivande bör vara uttryckligt. Detta kallas normalt ”taggens tystnad” och individens rätt om att bli lämnad ifred. Slutligen bör, vid utformning av ”sakernas Internet”, principen om ”privacy by design” vara en vägledande princip. Detta skulle till exempel kräva att konkreta RFID-tillämpningar med inbyggda mekanismer som ger användarna kontroll utformas med förvalda inställningar för sekretess.

| 70. | Europeiska datatillsynsmannen förväntar sig att bli hörd i samband med att kommissionen vidtar de åtgärder som förutses i meddelandet, särskilt under utformningen av meddelandet om personlig integritet och förtroende i det allmänt utbredda informationssamhället. |
| --- | --- |

70.

Europeiska datatillsynsmannen förväntar sig att bli hörd i samband med att kommissionen vidtar de åtgärder som förutses i meddelandet, särskilt under utformningen av meddelandet om personlig integritet och förtroende i det allmänt utbredda informationssamhället.

VI.   MÖTESPLATSER PÅ NÄTET OCH BEHOVET AV FÖRVALDA INSTÄLLNINGAR FÖR SEKRETESS

| 71. | Mötesplatser på nätet är ”månadens smak” och verkar i dag vara populärare än e-post. De för samman människor som delar liknande intressen och/eller aktiviteter. Människor kan lägga upp sina profiler på webben och dela med sig av sådana mediafiler som videos, foton, musik samt yrkesprofiler. |
| --- | --- |

71.

Mötesplatser på nätet är ”månadens smak” och verkar i dag vara populärare än e-post. De för samman människor som delar liknande intressen och/eller aktiviteter. Människor kan lägga upp sina profiler på webben och dela med sig av sådana mediafiler som videos, foton, musik samt yrkesprofiler.

| 72. | Ungdomar har snabbt tagit till sig mötesplatser på nätet – en trend som ökar. Den genomsnittliga åldern på Internetanvändare i Europa har sjunkit de senaste åren: I dag kopplar 9–10-åringar upp sig på nätet flera gånger i veckan och 12–14-åringar är ute på nätet varje dag, ofta i en till tre timmar. |
| --- | --- |

72.

Ungdomar har snabbt tagit till sig mötesplatser på nätet – en trend som ökar. Den genomsnittliga åldern på Internetanvändare i Europa har sjunkit de senaste åren: I dag kopplar 9–10-åringar upp sig på nätet flera gånger i veckan och 12–14-åringar är ute på nätet varje dag, ofta i en till tre timmar.

VI.1   Mötesplatser på nätet och den tillämpliga rättsliga ramen för data- och integritetsskyddet

| 73. | Utvecklingen av mötesplatser på nätet har gjort det möjligt för användare att lägga ut information om sig själva och tredje parter på Internet. När de gör så agerar Internetanvändare enligt artikel 29-arbetsgruppen (34) som registeransvariga i den mening som avses i artikel 2 d i dataskyddsdirektivet för de uppgifter de lägger ut (35). I de flesta fall omfattas emellertid en sådan behandling av ”hushållsundantaget” enligt artikel 3.2 i direktivet. Samtidigt betraktas leverantörer av sociala nätverkstjänster som registeransvariga i den mån de tillhandahåller möjligheter till behandling av användaruppgifter och alla grundläggande tjänster i anslutning till användarhantering (t.ex. registrering och avslutande av konton). |
| --- | --- |

73.

Utvecklingen av mötesplatser på nätet har gjort det möjligt för användare att lägga ut information om sig själva och tredje parter på Internet. När de gör så agerar Internetanvändare enligt artikel 29-arbetsgruppen (34) som registeransvariga i den mening som avses i artikel 2 d i dataskyddsdirektivet för de uppgifter de lägger ut (35). I de flesta fall omfattas emellertid en sådan behandling av ”hushållsundantaget” enligt artikel 3.2 i direktivet. Samtidigt betraktas leverantörer av sociala nätverkstjänster som registeransvariga i den mån de tillhandahåller möjligheter till behandling av användaruppgifter och alla grundläggande tjänster i anslutning till användarhantering (t.ex. registrering och avslutande av konton).

| 74. | I rättsligt hänseende innebär detta att Internetanvändare och sociala nätverkstjänster har ett gemensamt ansvar för behandlingen av personuppgifter i egenskap av ”registeransvariga” i den mening som avses i artikel 2 d i direktivet, om än i olika omfattningar och utifrån olika skyldigheter. |
| --- | --- |

74.

I rättsligt hänseende innebär detta att Internetanvändare och sociala nätverkstjänster har ett gemensamt ansvar för behandlingen av personuppgifter i egenskap av ”registeransvariga” i den mening som avses i artikel 2 d i direktivet, om än i olika omfattningar och utifrån olika skyldigheter.

| 75. | Användare bör följaktligen vara medvetna om och förstå att när de behandlar sina egna och andras personuppgifter omfattas de av bestämmelserna i EU:s lagstiftning om dataskydd som bland annat föreskriver att man måste få ett informerat samtycke från de vars uppgifter läggs upp och ge berörda personer möjlighet att utöva sin rätt till rättelse och rätten att göra invändningar etc. På samma sätt måste sociala nätverkstjänster bland annat vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att hindra otillåten behandling, med hänsyn till de risker som behandlingen innebär och uppgifternas art. Sociala nätverkstjänster bör därför tillhandahålla integritetsfrämjande standardinställningar, inbegripet inställningar som begränsar åtkomsten till användarnas profilinnehåll till deras egna självvalda kontakter. Inställningarna bör också kräva användarens specifika samtycke innan något profilinnehåll görs tillgängligt för andra tredje parter, och profiler med begränsad åtkomst bör inte kunna upptäckas av interna sökmotorer. |
| --- | --- |

75.

Användare bör följaktligen vara medvetna om och förstå att när de behandlar sina egna och andras personuppgifter omfattas de av bestämmelserna i EU:s lagstiftning om dataskydd som bland annat föreskriver att man måste få ett informerat samtycke från de vars uppgifter läggs upp och ge berörda personer möjlighet att utöva sin rätt till rättelse och rätten att göra invändningar etc. På samma sätt måste sociala nätverkstjänster bland annat vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att hindra otillåten behandling, med hänsyn till de risker som behandlingen innebär och uppgifternas art. Sociala nätverkstjänster bör därför tillhandahålla integritetsfrämjande standardinställningar, inbegripet inställningar som begränsar åtkomsten till användarnas profilinnehåll till deras egna självvalda kontakter. Inställningarna bör också kräva användarens specifika samtycke innan något profilinnehåll görs tillgängligt för andra tredje parter, och profiler med begränsad åtkomst bör inte kunna upptäckas av interna sökmotorer.

| 76. | Tyvärr finns det ett gap mellan de rättsliga kraven och hur de tillämpas i praktiken. Samtidigt som Internetanvändare i rättsligt hänseende betraktas som registeransvariga och är skyldiga att iaktta EU:s dataskyddsbestämmelser, är de i verkligheten ofta omedvetna om detta. De förstår i allmänhet inte att de behandlar personuppgifter eller är medvetna om de risker för data- och integritetsskyddet som är förenade med att lägga ut sådana uppgifter. Särskilt ungdomar som lägger ut innehåll på webben underskattar följderna av detta för sig själva och andra, till exempel konsekvenserna av detta senare i livet vid inskrivning vid högre utbildning eller jobbansökningar. |
| --- | --- |

76.

Tyvärr finns det ett gap mellan de rättsliga kraven och hur de tillämpas i praktiken. Samtidigt som Internetanvändare i rättsligt hänseende betraktas som registeransvariga och är skyldiga att iaktta EU:s dataskyddsbestämmelser, är de i verkligheten ofta omedvetna om detta. De förstår i allmänhet inte att de behandlar personuppgifter eller är medvetna om de risker för data- och integritetsskyddet som är förenade med att lägga ut sådana uppgifter. Särskilt ungdomar som lägger ut innehåll på webben underskattar följderna av detta för sig själva och andra, till exempel konsekvenserna av detta senare i livet vid inskrivning vid högre utbildning eller jobbansökningar.

| 77. | Samtidigt tillämpar tillhandahållare av mötesplatser på nätet ofta förvalda inställningar för sekretess som grundas på s.k. opt-outs (dvs. att man själv måste ändra sina sekretessinställningar), vilket underlättare utlämnandet av personuppgifter. Vissa förvalda inställningar för sekretess gör det möjligt för t.ex. sökmotorer att komma åt personliga profiler. Detta väcker frågor om huruvida enskilda personer verkligen har gett sitt samtycke till att uppgifterna lämnas ut, samt huruvida mötesplatser på nätet har genomfört bestämmelserna i artikel 17 i direktivet (beskrivet ovan) enligt vilka de ska genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att hindra otillåten behandling. |
| --- | --- |

77.

Samtidigt tillämpar tillhandahållare av mötesplatser på nätet ofta förvalda inställningar för sekretess som grundas på s.k. opt-outs (dvs. att man själv måste ändra sina sekretessinställningar), vilket underlättare utlämnandet av personuppgifter. Vissa förvalda inställningar för sekretess gör det möjligt för t.ex. sökmotorer att komma åt personliga profiler. Detta väcker frågor om huruvida enskilda personer verkligen har gett sitt samtycke till att uppgifterna lämnas ut, samt huruvida mötesplatser på nätet har genomfört bestämmelserna i artikel 17 i direktivet (beskrivet ovan) enligt vilka de ska genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att hindra otillåten behandling.

VI.2   Risker med mötesplatser på nätet och förslag till åtgärder för att ta itu med dessa

| 78. | Det ovan beskrivna leder till ökad risk för enskilda personers data- och integritetsskydd. Det utsätter Internetanvändare och enskilda personer vars personuppgifter har lagts ut för uppenbar kränkning av deras data- och integritetsskydd. |
| --- | --- |

78.

Det ovan beskrivna leder till ökad risk för enskilda personers data- och integritetsskydd. Det utsätter Internetanvändare och enskilda personer vars personuppgifter har lagts ut för uppenbar kränkning av deras data- och integritetsskydd.

| 79. | Kommissionen bör därför fråga sig vad som kan och måste göras för att ta itu med denna situation. Detta yttrande ger inte något uttömmande svar på den frågan utan lägger fram några förslag för vidare övervägande. |
| --- | --- |

79.

Kommissionen bör därför fråga sig vad som kan och måste göras för att ta itu med denna situation. Detta yttrande ger inte något uttömmande svar på den frågan utan lägger fram några förslag för vidare övervägande.

Att investera i att ”utbilda” Internetanvändarna

| 80. | Det första förslaget går ut på att investera i ”utbildning” av Internetanvändarna. I detta avseende bör EU:s institutioner samt nationella myndigheter investera i att utbilda användarna och göra dem mer medvetna om de risker som är förenade med sociala nätverk på Internet. GD Informationssamhället har till exempel drivit programmet för ett säkrare Internet (”Safer Internet Programme”) som syftar till att skydda barn och ungdomar som använder Internet genom bland annat projekt för att öka medvetenheten (36). EU:s institutioner lanserade nyligen kampanjen ”Think before you post” för att öka medvetenheten om riskerna med att dela med sig av personuppgifter med främlingar. |
| --- | --- |

80.

Det första förslaget går ut på att investera i ”utbildning” av Internetanvändarna. I detta avseende bör EU:s institutioner samt nationella myndigheter investera i att utbilda användarna och göra dem mer medvetna om de risker som är förenade med sociala nätverk på Internet. GD Informationssamhället har till exempel drivit programmet för ett säkrare Internet (”Safer Internet Programme”) som syftar till att skydda barn och ungdomar som använder Internet genom bland annat projekt för att öka medvetenheten (36). EU:s institutioner lanserade nyligen kampanjen ”Think before you post” för att öka medvetenheten om riskerna med att dela med sig av personuppgifter med främlingar.

| 81. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja denna typ av verksamhet. Tillhandahållare av mötesplatser på nätet bör emellertid även själva kunna spela en aktiv roll, eftersom de har ett rättsligt och socialt ansvar att upplysa användarna om hur de ska använda deras tjänster på ett säkert och integritetsfrämjande sätt. |
| --- | --- |

81.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att fortsätta att stödja denna typ av verksamhet. Tillhandahållare av mötesplatser på nätet bör emellertid även själva kunna spela en aktiv roll, eftersom de har ett rättsligt och socialt ansvar att upplysa användarna om hur de ska använda deras tjänster på ett säkert och integritetsfrämjande sätt.

| 82. | Automatisk åtkomst till uppgifter som läggs ut på mötesplatser på nätet varierar alltså beroende på inställningarna för sekretess. Uppgifter kan till exempel göras tillgängliga för allmänheten i stort, inklusive sökmotorer, som kan indexera dem och därmed tillhandahålla direkta länkar till uppgifterna. Å andra sidan kan uppgifterna begränsas till ”självvalda vänner” eller hållas helt privata. Tillstånden för åtkomst till profiler och den terminologi som används skiljer sig uppenbarligen från sajt till sajt. |
| --- | --- |

82.

Automatisk åtkomst till uppgifter som läggs ut på mötesplatser på nätet varierar alltså beroende på inställningarna för sekretess. Uppgifter kan till exempel göras tillgängliga för allmänheten i stort, inklusive sökmotorer, som kan indexera dem och därmed tillhandahålla direkta länkar till uppgifterna. Å andra sidan kan uppgifterna begränsas till ”självvalda vänner” eller hållas helt privata. Tillstånden för åtkomst till profiler och den terminologi som används skiljer sig uppenbarligen från sajt till sajt.

| 83. | Som beskrivits ovan är det emellertid inte särskilt många av de som använder sig av sociala nätverkstjänster som vet hur de ska göra för att kontrollera åtkomsten till de uppgifter de lägger ut, och framför allt inte hur de ändrar sekretessinställningarna. Dessa förblir ofta oförändrade eftersom användarna inte är medvetna om konsekvenserna av att inte ändra dem eller kanske inte vet hur man gör. I de flesta fall innebär därför det faktum att inte sekretessinställningarna ändras inte att användarna har fattat ett informerat beslut om att dela med sig av uppgifterna. I detta sammanhang är det mycket viktigt att sådana tredje parter som sökmotorer inte länkar till enskilda personers profiler under antagandet att användarna automatiskt (genom att inte ändra sekretessinställningarna) har samtyckt till att göra uppgifterna tillgängliga utan begränsningar. |
| --- | --- |

83.

Som beskrivits ovan är det emellertid inte särskilt många av de som använder sig av sociala nätverkstjänster som vet hur de ska göra för att kontrollera åtkomsten till de uppgifter de lägger ut, och framför allt inte hur de ändrar sekretessinställningarna. Dessa förblir ofta oförändrade eftersom användarna inte är medvetna om konsekvenserna av att inte ändra dem eller kanske inte vet hur man gör. I de flesta fall innebär därför det faktum att inte sekretessinställningarna ändras inte att användarna har fattat ett informerat beslut om att dela med sig av uppgifterna. I detta sammanhang är det mycket viktigt att sådana tredje parter som sökmotorer inte länkar till enskilda personers profiler under antagandet att användarna automatiskt (genom att inte ändra sekretessinställningarna) har samtyckt till att göra uppgifterna tillgängliga utan begränsningar.

| 84. | Även om utbildning av användarna kan bidra till att ta itu med denna situation, kommer detta i sig inte vara tillräckligt. Som rekommenderas av artikel 29-arbetsgruppen i yttrandet om mötesplatser på nätet bör sociala nätverkstjänster erbjuda integritetsfrämjande och kostnadsfria standardinställningar. Detta skulle göra användare mer medvetna om vad de gör, och göra det möjligt för dem att fatta bättre beslut i fråga om huruvida de vill dela med sig av sina uppgifter och med vem. |
| --- | --- |

84.

Även om utbildning av användarna kan bidra till att ta itu med denna situation, kommer detta i sig inte vara tillräckligt. Som rekommenderas av artikel 29-arbetsgruppen i yttrandet om mötesplatser på nätet bör sociala nätverkstjänster erbjuda integritetsfrämjande och kostnadsfria standardinställningar. Detta skulle göra användare mer medvetna om vad de gör, och göra det möjligt för dem att fatta bättre beslut i fråga om huruvida de vill dela med sig av sina uppgifter och med vem.

Självregleringens roll

| 85. | Kommissionen har undertecknat ett avtal med 20 företag som tillhandahåller mötesplatser på nätet (”Principerna om förbättrad säkerhet på mötesplatser på nätet”) (37). Syftet med avtalet är att förbättra säkerheten för minderåriga när de använder mötesplatser på nätet i Europa. Dessa principer inkluderar flera av de krav som härleds från tillämpningen av den rättsliga ram för dataskydd som beskrivs ovan, bland annat kravet att genom verktyg och teknik säkerställa att användarna kan kontrollera hur deras personuppgifter används och sprids. Det inbegriper också behovet att tillhandahålla förvalda inställningar för sekretess. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen har undertecknat ett avtal med 20 företag som tillhandahåller mötesplatser på nätet (”Principerna om förbättrad säkerhet på mötesplatser på nätet”) (37). Syftet med avtalet är att förbättra säkerheten för minderåriga när de använder mötesplatser på nätet i Europa. Dessa principer inkluderar flera av de krav som härleds från tillämpningen av den rättsliga ram för dataskydd som beskrivs ovan, bland annat kravet att genom verktyg och teknik säkerställa att användarna kan kontrollera hur deras personuppgifter används och sprids. Det inbegriper också behovet att tillhandahålla förvalda inställningar för sekretess.

| 86. | I början av januari 2010 offentliggjorde kommissionen resultaten av detta i en rapport där genomförandet av principerna utvärderades (38). Europeiska datatillsynsmannen är bekymrad över att denna rapport visar att samtidigt som vissa åtgärder har vidtagits, har flera andra inte gjort det. Enligt rapporten förelåg till exempel problem med avseende på kommunikationen om de säkerhetsåtgärder och verktyg som finns tillgängliga på sajterna. Vidare konstaterades att mindre än hälften av de som undertecknat avtalet begränsade åtkomsten till minderårigas profiler till att endast omfatta deras vänner. |
| --- | --- |

86.

I början av januari 2010 offentliggjorde kommissionen resultaten av detta i en rapport där genomförandet av principerna utvärderades (38). Europeiska datatillsynsmannen är bekymrad över att denna rapport visar att samtidigt som vissa åtgärder har vidtagits, har flera andra inte gjort det. Enligt rapporten förelåg till exempel problem med avseende på kommunikationen om de säkerhetsåtgärder och verktyg som finns tillgängliga på sajterna. Vidare konstaterades att mindre än hälften av de som undertecknat avtalet begränsade åtkomsten till minderårigas profiler till att endast omfatta deras vänner.

Behovet av obligatoriska förvalda inställningar för sekretess

| 87. | I detta sammanhang är den avgörande frågan huruvida det är nödvändigt att vidta ytterligare politiska åtgärder för att säkerställa att mötesplatser på nätet tillhandahåller sina tjänster med förvalda inställningar för sekretess. Denna fråga togs upp av Viviane Reding, kommissionsledamot med f.d. ansvar för informationssamhället, som påpekade att det skulle kunna bli nödvändigt med lagstiftning. (39) I samma anda konstaterade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utöver självreglering bör minimiskyddsstandarder föreskrivas i lag (40). |
| --- | --- |

87.

I detta sammanhang är den avgörande frågan huruvida det är nödvändigt att vidta ytterligare politiska åtgärder för att säkerställa att mötesplatser på nätet tillhandahåller sina tjänster med förvalda inställningar för sekretess. Denna fråga togs upp av Viviane Reding, kommissionsledamot med f.d. ansvar för informationssamhället, som påpekade att det skulle kunna bli nödvändigt med lagstiftning. (39) I samma anda konstaterade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utöver självreglering bör minimiskyddsstandarder föreskrivas i lag (40).

| 88. | Som konstaterats ovan kan skyldigheten för tillhandahållare av mötesplatser på nätet att tillämpa förvalda inställningar för sekretess utläsas indirekt ur artikel 17 i dataskyddsdirektivet (41) enligt vilken registeransvariga måste vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder (”både när systemet för behandlingen utformas och när själva behandlingen sker”) för att garantera säkerheten och hindra otillåten behandling, med hänsyn till de risker som behandlingen innebär och uppgifternas art. |
| --- | --- |

88.

Som konstaterats ovan kan skyldigheten för tillhandahållare av mötesplatser på nätet att tillämpa förvalda inställningar för sekretess utläsas indirekt ur artikel 17 i dataskyddsdirektivet (41) enligt vilken registeransvariga måste vidta lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder (”både när systemet för behandlingen utformas och när själva behandlingen sker”) för att garantera säkerheten och hindra otillåten behandling, med hänsyn till de risker som behandlingen innebär och uppgifternas art.

| 89. | Denna artikel är emellertid alldeles för allmänt formulerad och saknar närmare bestämmelser, även i detta sammanhang. Den fastställer inte uttryckligen vad som avses med lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder i samband med mötesplatser på nätet. Följaktligen råder för närvarande rättsosäkerhet, vilket ställer till problem för både lagstiftare och enskilda personer vars integritet och personuppgifter inte skyddas fullt ut. |
| --- | --- |

89.

Denna artikel är emellertid alldeles för allmänt formulerad och saknar närmare bestämmelser, även i detta sammanhang. Den fastställer inte uttryckligen vad som avses med lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder i samband med mötesplatser på nätet. Följaktligen råder för närvarande rättsosäkerhet, vilket ställer till problem för både lagstiftare och enskilda personer vars integritet och personuppgifter inte skyddas fullt ut.

| 90. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar följaktligen kommissionen att utarbeta lagstiftning som åtminstone inkluderar en övergripande bestämmelse som kräver obligatoriska förvalda inställningar för sekretess, tillsammans med mer specifika krav:






  a) | Att tillhandahålla inställningar som begränsar åtkomsten till användarens profil till användarens självvalda kontakter. Inställningarna ska vidare kräva användarens specifika samtycke innan något profilinnehåll görs tillgängligt för tredje parter. |
| --- | --- | --- |

90.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar följaktligen kommissionen att utarbeta lagstiftning som åtminstone inkluderar en övergripande bestämmelse som kräver obligatoriska förvalda inställningar för sekretess, tillsammans med mer specifika krav:

a)

Att tillhandahålla inställningar som begränsar åtkomsten till användarens profil till användarens självvalda kontakter. Inställningarna ska vidare kräva användarens specifika samtycke innan något profilinnehåll görs tillgängligt för tredje parter.

| b) | Att säkerställa att profiler med begränsad åtkomst inte kan upptäckas av interna/externa sökmotorer. |
| --- | --- |

b)

Att säkerställa att profiler med begränsad åtkomst inte kan upptäckas av interna/externa sökmotorer.

| 91. | Förutom att föreskriva om obligatoriska förvalda inställningar för sekretess återstår frågan om det även är lämpligt med ytterligare specifikt dataskydd samt andra åtgärder (t.ex. avseende skyddet av minderåriga). Detta aktualiserar den mer allmänna frågan om det skulle vara lämpligt att skapa en särskild ram för dessa typer av tjänster som, förutom att föreskriva om obligatoriska förvalda inställningar för sekretess, skulle reglera andra aspekter. Datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att överväga detta. |
| --- | --- |

91.

Förutom att föreskriva om obligatoriska förvalda inställningar för sekretess återstår frågan om det även är lämpligt med ytterligare specifikt dataskydd samt andra åtgärder (t.ex. avseende skyddet av minderåriga). Detta aktualiserar den mer allmänna frågan om det skulle vara lämpligt att skapa en särskild ram för dessa typer av tjänster som, förutom att föreskriva om obligatoriska förvalda inställningar för sekretess, skulle reglera andra aspekter. Datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att överväga detta.

VII.   FÖRVALDA INSTÄLLNINGAR FÖR SEKRETESS I WEBBLÄSARNA SOM GARANTERAR INFORMERAT SAMTYCKE ATT TA EMOT REKLAM

| 92. | Annonsnätverk använder sig av cookies och andra verktyg för att bevaka enskilda användares beteende när de surfar på Internet i syfte att kartlägga deras intressen och skapa profiler. Denna information används sedan för att skicka riktad reklam till dem (42). |
| --- | --- |

92.

Annonsnätverk använder sig av cookies och andra verktyg för att bevaka enskilda användares beteende när de surfar på Internet i syfte att kartlägga deras intressen och skapa profiler. Denna information används sedan för att skicka riktad reklam till dem (42).

VII.1   Återstående utmaningar och risker inom den befintliga ramen för data- och integritetsskydd

| 93. | Denna behandling omfattas av dataskyddsdirektivet (i den mån personuppgifter berörs) samt artikel 5.3 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. I den artikeln fastställs särskilt att en användare ska informeras och ges möjlighet att reagera genom att antingen ge sitt samtycke till eller vägra att sådana anordningar som cookies etc. lagras i användarens dator eller någon annan anordning (43). |
| --- | --- |

93.

Denna behandling omfattas av dataskyddsdirektivet (i den mån personuppgifter berörs) samt artikel 5.3 i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation. I den artikeln fastställs särskilt att en användare ska informeras och ges möjlighet att reagera genom att antingen ge sitt samtycke till eller vägra att sådana anordningar som cookies etc. lagras i användarens dator eller någon annan anordning (43).

| 94. | Hittills har annonsnätverk förlitat sig på webbläsarinställningar och integritetspolicys för att informera användarna och göra det möjligt för dem att acceptera eller vägra cookies. De har i sin integritetspolicy beskrivit hur man helt väljer bort cookies alternativ accepterar dem från fall till fall. Genom att göra detta uppfyller de faktiskt sin skyldighet att ge användare rätten att vägra cookies. |
| --- | --- |

94.

Hittills har annonsnätverk förlitat sig på webbläsarinställningar och integritetspolicys för att informera användarna och göra det möjligt för dem att acceptera eller vägra cookies. De har i sin integritetspolicy beskrivit hur man helt väljer bort cookies alternativ accepterar dem från fall till fall. Genom att göra detta uppfyller de faktiskt sin skyldighet att ge användare rätten att vägra cookies.

| 95. | Medan denna metod rent teoretiskt (via webbläsaren) i praktiken faktiskt skulle kunna tillhandahålla ett meningsfullt informerat samtycke förhåller det sig inte på det viset. Användarna känner i allmänhet inte alls till hur insamlingen av uppgifter fungerar, och ännu mindre insamlingen från tredje parter, inte heller värdet av sådana uppgifter, hur de används, hur tekniken fungerar eller mer närmare hur och var man stänger av cookies. De steg som användarna måste vidta för att stänga av cookies förefaller inte bara komplicerade utan även omfattande (användaren måste först ställa in sin webbläsare så att den accepterar cookies, sedan välja att stänga av dem). |
| --- | --- |

95.

Medan denna metod rent teoretiskt (via webbläsaren) i praktiken faktiskt skulle kunna tillhandahålla ett meningsfullt informerat samtycke förhåller det sig inte på det viset. Användarna känner i allmänhet inte alls till hur insamlingen av uppgifter fungerar, och ännu mindre insamlingen från tredje parter, inte heller värdet av sådana uppgifter, hur de används, hur tekniken fungerar eller mer närmare hur och var man stänger av cookies. De steg som användarna måste vidta för att stänga av cookies förefaller inte bara komplicerade utan även omfattande (användaren måste först ställa in sin webbläsare så att den accepterar cookies, sedan välja att stänga av dem).

| 96. | Följaktligen väljer inte särskilt många att stänga av cookies – inte för att de har fattat ett informerat beslut att godkänna beteendestyrd annonsering, utan snarare eftersom de inte inser att de genom att inte välja att stänga av dem accepterar cookies. |
| --- | --- |

96.

Följaktligen väljer inte särskilt många att stänga av cookies – inte för att de har fattat ett informerat beslut att godkänna beteendestyrd annonsering, utan snarare eftersom de inte inser att de genom att inte välja att stänga av dem accepterar cookies.

| 97. | Även om artikel 5.3 i direktivet om e-integritet därför i rättsligt hänseende ger ett effektivt skydd, tvingas Internetanvändare i praktiken att samtycka till att övervakas när det gäller att skicka beteendestyrd reklam även om de i själva verket i många, om inte alla, fall är helt omedvetna om den övervakning som sker. |
| --- | --- |

97.

Även om artikel 5.3 i direktivet om e-integritet därför i rättsligt hänseende ger ett effektivt skydd, tvingas Internetanvändare i praktiken att samtycka till att övervakas när det gäller att skicka beteendestyrd reklam även om de i själva verket i många, om inte alla, fall är helt omedvetna om den övervakning som sker.

| 98. | Artikel 29-arbetsgruppen håller på att utarbeta ett yttrande som syftar till att klargöra de rättsliga krav som råder för beteendestyrd annonsering, vilket välkomnas. En tolkning kanske emellertid inte är tillräckligt för att lösa denna situation och det kanske blir nödvändigt för Europeiska unionen att vidta ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

98.

Artikel 29-arbetsgruppen håller på att utarbeta ett yttrande som syftar till att klargöra de rättsliga krav som råder för beteendestyrd annonsering, vilket välkomnas. En tolkning kanske emellertid inte är tillräckligt för att lösa denna situation och det kanske blir nödvändigt för Europeiska unionen att vidta ytterligare åtgärder.

VII.2   Behov av ytterligare åtgärder, framför allt bestämmelser om obligatoriska förvalda inställningar för sekretess

| 99. | Som beskrivits ovan tillåter webbläsare normalt kontroll över vissa typer av cookies. De flesta webbläsare har en förvald inställning som gör att de accepterar alla cookies. En webbläsares förvalda inställningar tillåter med andra ord alla cookies oavsett syftet. För att förhindra cookies måste användaren alltså ändra inställningarna på sin webbläsare, vilket enligt vad som angetts ovan väldigt få användare gör. Dessutom finns det ingen guide (wizard) för sekretessinställningar vid den första installationen eller vid uppdateringar av webbläsartillämpningar. |
| --- | --- |

99.

Som beskrivits ovan tillåter webbläsare normalt kontroll över vissa typer av cookies. De flesta webbläsare har en förvald inställning som gör att de accepterar alla cookies. En webbläsares förvalda inställningar tillåter med andra ord alla cookies oavsett syftet. För att förhindra cookies måste användaren alltså ändra inställningarna på sin webbläsare, vilket enligt vad som angetts ovan väldigt få användare gör. Dessutom finns det ingen guide (wizard) för sekretessinställningar vid den första installationen eller vid uppdateringar av webbläsartillämpningar.

| 100. | Ett sätt att minska detta problem skulle vara att förse webbläsaren med förvalda inställningar för sekretess. Den skulle följaktligen vara inställd på ”accepterar inte cookies från tredje parter”. För att komplettera detta och göra det mer effektivt skulle webbläsaren kräva att användarna använde en guide för sekretessinställningar när de för första gången installerar eller när de uppdaterar webbläsaren. Det finns ett behov av mer detaljerad och tydlig information om de olika typerna av cookies och fördelarna med några av dem. De användare som är villiga att låta sig övervakas i syfte att ta emot reklam skulle i vederbörlig ordning informeras om detta och skulle behöva ändra sina webbläsarinställningar. Detta skulle ge dem ökad kontroll över sina personuppgifter och sin personliga integritet och skulle, enligt Europeiska datatillsynsmannen, vara ett effektivt sätt att respektera och värna om användarnas samtycke (44). |
| --- | --- |

100.

Ett sätt att minska detta problem skulle vara att förse webbläsaren med förvalda inställningar för sekretess. Den skulle följaktligen vara inställd på ”accepterar inte cookies från tredje parter”. För att komplettera detta och göra det mer effektivt skulle webbläsaren kräva att användarna använde en guide för sekretessinställningar när de för första gången installerar eller när de uppdaterar webbläsaren. Det finns ett behov av mer detaljerad och tydlig information om de olika typerna av cookies och fördelarna med några av dem. De användare som är villiga att låta sig övervakas i syfte att ta emot reklam skulle i vederbörlig ordning informeras om detta och skulle behöva ändra sina webbläsarinställningar. Detta skulle ge dem ökad kontroll över sina personuppgifter och sin personliga integritet och skulle, enligt Europeiska datatillsynsmannen, vara ett effektivt sätt att respektera och värna om användarnas samtycke (44).

| 101. | Med hänsyn till å ena sidan omfattningen av detta problem, dvs. det stora antal Internetanvändare som för närvarande övervakas på grundval av ett illusoriskt samtycke och, å andra sidan, de mer omfattande intressen som står på spel, blir behovet av ytterligare säkerställande åtgärder mer akut. Genomförandet av principen om ”privacy by design” i webbläsartillämpningar skulle kunna göra en mycket stor skillnad när det gäller att ge enskilda personer kontroll över de förfaranden som tillämpas för att samla in uppgifter för annonseringsändamål. |
| --- | --- |

101.

Med hänsyn till å ena sidan omfattningen av detta problem, dvs. det stora antal Internetanvändare som för närvarande övervakas på grundval av ett illusoriskt samtycke och, å andra sidan, de mer omfattande intressen som står på spel, blir behovet av ytterligare säkerställande åtgärder mer akut. Genomförandet av principen om ”privacy by design” i webbläsartillämpningar skulle kunna göra en mycket stor skillnad när det gäller att ge enskilda personer kontroll över de förfaranden som tillämpas för att samla in uppgifter för annonseringsändamål.

| 102. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att överväga rättsliga åtgärder som kräver obligatoriska förvalda inställningar för sekretess på webbläsare och tillhandahållande av relevant information. |
| --- | --- |

102.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att överväga rättsliga åtgärder som kräver obligatoriska förvalda inställningar för sekretess på webbläsare och tillhandahållande av relevant information.

VIII.   ANDRA PRINCIPER SOM SYFTAR TILL ATT SKYDDA ENSKILDA PERSONERS DATA- OCH INTEGRITETSSKYDD

| 103. | Samtidigt som principen om ”privacy by design” har stor potential att förbättra enskilda personers data- och integritetsskydd är det nödvändigt att i lag utforma och genomföra kompletterande principer för att säkerställa konsumenternas förtroende för IKT. Mot denna bakgrund tar Europeiska datatillsynsmannen upp principen om ansvarighet och färdigställandet av ett obligatoriskt regelverk för säkerhetsöverträdelser som skulle vara tillämpligt inom alla sektorer. |
| --- | --- |

103.

Samtidigt som principen om ”privacy by design” har stor potential att förbättra enskilda personers data- och integritetsskydd är det nödvändigt att i lag utforma och genomföra kompletterande principer för att säkerställa konsumenternas förtroende för IKT. Mot denna bakgrund tar Europeiska datatillsynsmannen upp principen om ansvarighet och färdigställandet av ett obligatoriskt regelverk för säkerhetsöverträdelser som skulle vara tillämpligt inom alla sektorer.

VIII.1   Principen om ansvarighet för att säkerställa iakttagande av principen om ”privacy by design”

| 104. | I artikel 29-arbetsgruppens yttrande om ”The Future of Privacy” (45) rekommenderas att principen om ansvarighet införlivas i dataskyddsdirektivet. Denna princip, som erkänns i vissa multinationella instrument för dataskydd (46), kräver att organisationer genomför förfaranden för att iaktta gällande lagar samt inför metoder för att bedöma och påvisa överensstämmelse med lagar och andra bindande instrument. |
| --- | --- |

104.

I artikel 29-arbetsgruppens yttrande om ”The Future of Privacy” (45) rekommenderas att principen om ansvarighet införlivas i dataskyddsdirektivet. Denna princip, som erkänns i vissa multinationella instrument för dataskydd (46), kräver att organisationer genomför förfaranden för att iaktta gällande lagar samt inför metoder för att bedöma och påvisa överensstämmelse med lagar och andra bindande instrument.

| 105. | Europeiska datatillsynsmannen stöder fullt ut artikel 29-arbetsgruppens rekommendation. Datatillsynsmannen anser att denna princip kommer att vara mycket relevant för att främja en effektiv tillämpning av principer och skyldigheter med avseende på dataskydd. Ansvarighet kommer att kräva att registeransvariga visar att de har infört de mekanismer som krävs för att iaktta tillämplig dataskyddslagstiftning. Detta kommer sannolikt att bidra till ett effektivt genomförande av principen om ”privacy by design” i IKT som ett i synnerhet lämpligt inslag för att påvisa ansvarighet. |
| --- | --- |

105.

Europeiska datatillsynsmannen stöder fullt ut artikel 29-arbetsgruppens rekommendation. Datatillsynsmannen anser att denna princip kommer att vara mycket relevant för att främja en effektiv tillämpning av principer och skyldigheter med avseende på dataskydd. Ansvarighet kommer att kräva att registeransvariga visar att de har infört de mekanismer som krävs för att iaktta tillämplig dataskyddslagstiftning. Detta kommer sannolikt att bidra till ett effektivt genomförande av principen om ”privacy by design” i IKT som ett i synnerhet lämpligt inslag för att påvisa ansvarighet.

| 106. | För att mäta och påvisa ansvarighet skulle registeransvariga kunna använda interna förfaranden samt anlita tredje parter som skulle kunna utföra revisioner eller andra typer av kontroller och verifikationer och till följd av dessa utfärda märkning eller utmärkelser. I detta sammanhang uppmanar Europeiska datatillsynsmannen med kraft kommissionen att överväga huruvida, utöver en allmän ansvarighetsprincip, det skulle kunna vara värdefullt att i lag fastställa särskilda ansvarighetsåtgärder, exempelvis behovet att utarbeta konsekvensanalyser för data- och integritetsskyddet och under vilka omständigheter. |
| --- | --- |

106.

För att mäta och påvisa ansvarighet skulle registeransvariga kunna använda interna förfaranden samt anlita tredje parter som skulle kunna utföra revisioner eller andra typer av kontroller och verifikationer och till följd av dessa utfärda märkning eller utmärkelser. I detta sammanhang uppmanar Europeiska datatillsynsmannen med kraft kommissionen att överväga huruvida, utöver en allmän ansvarighetsprincip, det skulle kunna vara värdefullt att i lag fastställa särskilda ansvarighetsåtgärder, exempelvis behovet att utarbeta konsekvensanalyser för data- och integritetsskyddet och under vilka omständigheter.

VIII.2   Säkerhetsöverträdelse: att färdigställa den rättsliga ramen

| 107. | Genom de ändringar av direktivet om e-integritet och som genomfördes förra året infördes ett krav att anmäla personuppgiftsbrott till de enskilda personer som påverkas samt till de berörda myndigheterna. Ett personuppgiftsbrott definieras generellt som ett brott som leder till utplåning, förlust, avslöjande etc. av personuppgifter som överförs, lagras eller på annat sätt behandlas i samband med tillhandahållandet av tjänsten. Om personuppgiftsbrottet kan antas inverka menligt på en enskild persons personuppgifter eller integritet måste den enskilda personen underrättas om detta brott. Detta kan vara fallet om brottet skulle kunna medföra identitetsstöld eller betydande förnedring eller skadat rykte. Vid ett personuppgiftsbrott föreligger en skyldighet att anmäla detta till de behöriga myndigheterna, oavsett om det föreligger en risk för enskilda personer. |
| --- | --- |

107.

Genom de ändringar av direktivet om e-integritet och som genomfördes förra året infördes ett krav att anmäla personuppgiftsbrott till de enskilda personer som påverkas samt till de berörda myndigheterna. Ett personuppgiftsbrott definieras generellt som ett brott som leder till utplåning, förlust, avslöjande etc. av personuppgifter som överförs, lagras eller på annat sätt behandlas i samband med tillhandahållandet av tjänsten. Om personuppgiftsbrottet kan antas inverka menligt på en enskild persons personuppgifter eller integritet måste den enskilda personen underrättas om detta brott. Detta kan vara fallet om brottet skulle kunna medföra identitetsstöld eller betydande förnedring eller skadat rykte. Vid ett personuppgiftsbrott föreligger en skyldighet att anmäla detta till de behöriga myndigheterna, oavsett om det föreligger en risk för enskilda personer.

Att tillämpa skyldigheter i fråga om säkerhetsöverträdelser inom alla sektorer

| 108. | Tyvärr gäller denna skyldighet endast för leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster, t.ex. telefonbolag, Internetleverantörer, e-postleverantörer etc. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om säkerhetsöverträdelser som är tillämpliga inom alla sektorer. När det gäller innehållet i ett sådant regelverk anser Europeiska datatillsynsmannen att den rättsliga ram för säkerhetsöverträdelser som antagits i direktivet om e-integritet garanterar en tillräcklig balans mellan skyddet av enskilda personers rättigheter, däribland deras rättigheter avseende personuppgifter och integritet, och skyldigheterna för de enheter som omfattas. Denna rättsliga ram är dessutom långtifrån tandlös eftersom den backas upp av meningsfulla genomförandebestämmelser som ger myndigheterna tillräckliga befogenheter att undersöka och införa påföljder i fall av bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

108.

Tyvärr gäller denna skyldighet endast för leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster, t.ex. telefonbolag, Internetleverantörer, e-postleverantörer etc. Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om säkerhetsöverträdelser som är tillämpliga inom alla sektorer. När det gäller innehållet i ett sådant regelverk anser Europeiska datatillsynsmannen att den rättsliga ram för säkerhetsöverträdelser som antagits i direktivet om e-integritet garanterar en tillräcklig balans mellan skyddet av enskilda personers rättigheter, däribland deras rättigheter avseende personuppgifter och integritet, och skyldigheterna för de enheter som omfattas. Denna rättsliga ram är dessutom långtifrån tandlös eftersom den backas upp av meningsfulla genomförandebestämmelser som ger myndigheterna tillräckliga befogenheter att undersöka och införa påföljder i fall av bristande efterlevnad.

| 109. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att anta ett lagstiftningsförslag för att tillämpa denna ram inom alla sektorer, vid behov med nödvändiga anpassningar. Detta skulle dessutom säkerställa att samma standarder och förfaranden tillämpades inom alla sektorer. |
| --- | --- |

109.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar därför kommissionen att anta ett lagstiftningsförslag för att tillämpa denna ram inom alla sektorer, vid behov med nödvändiga anpassningar. Detta skulle dessutom säkerställa att samma standarder och förfaranden tillämpades inom alla sektorer.

Att genom kommittéförfaranden fullgöra den rättsliga ram som finns i direktivet om integritet och elektronisk kommunikation

| 110. | Det reviderade direktivet om e-integritet ger kommissionen rätt att anta tekniska genomförandeåtgärder, dvs. detaljerade åtgärder som rör anmälningar av säkerhetsöverträdelser, genom ett kommittéförfarande. (47) Denna befogenhet är berättigad för att säkerställa ett konsekvent genomförande och tillämpning av den rättsliga ramen för säkerhetsöverträdelse. Ett konsekvent genomförande bidrar till att ge enskilda personer i hela gemenskapen samma höga skyddsnivå och till att de enheter som omfattas inte belastas med olika anmälningskrav. |
| --- | --- |

110.

Det reviderade direktivet om e-integritet ger kommissionen rätt att anta tekniska genomförandeåtgärder, dvs. detaljerade åtgärder som rör anmälningar av säkerhetsöverträdelser, genom ett kommittéförfarande. (47) Denna befogenhet är berättigad för att säkerställa ett konsekvent genomförande och tillämpning av den rättsliga ramen för säkerhetsöverträdelse. Ett konsekvent genomförande bidrar till att ge enskilda personer i hela gemenskapen samma höga skyddsnivå och till att de enheter som omfattas inte belastas med olika anmälningskrav.

| 111. | Direktivet om e-integritet antogs i november 2009. Det tycks inte finnas någon anledning att skjuta upp inledandet av arbetet för att anta de tekniska genomförandeåtgärderna. Europeiska datatillsynsmannen har organiserat två seminarier som syftade till att dela med sig av och samla in erfarenheter om anmälningar av överträdelser av dataskyddet. Datatillsynsmannen skulle med glädje dela med sig resultaten av dessa seminarier och ser fram mot att arbeta tillsammans med kommissionen och andra berörda parter för att finjustera den övergripande rättsliga ramen för personuppgiftsbrott. |
| --- | --- |

111.

Direktivet om e-integritet antogs i november 2009. Det tycks inte finnas någon anledning att skjuta upp inledandet av arbetet för att anta de tekniska genomförandeåtgärderna. Europeiska datatillsynsmannen har organiserat två seminarier som syftade till att dela med sig av och samla in erfarenheter om anmälningar av överträdelser av dataskyddet. Datatillsynsmannen skulle med glädje dela med sig resultaten av dessa seminarier och ser fram mot att arbeta tillsammans med kommissionen och andra berörda parter för att finjustera den övergripande rättsliga ramen för personuppgiftsbrott.

| 112. | Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att inom kort vidta de åtgärder som krävs. Innan tekniska genomförandeåtgärder antas måste kommissionen genomföra ett omfattande samråd med deltagande av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europeiska datatillsynsmannen och artikel 29-arbetsgruppen. Detta samråd måste dessutom inbegripa andra ”berörda parter”, framför allt för att få information om bästa tillgängliga tekniska och ekonomiska medel för genomförandet. |
| --- | --- |

112.

Europeiska datatillsynsmannen uppmanar kommissionen att inom kort vidta de åtgärder som krävs. Innan tekniska genomförandeåtgärder antas måste kommissionen genomföra ett omfattande samråd med deltagande av Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa), Europeiska datatillsynsmannen och artikel 29-arbetsgruppen. Detta samråd måste dessutom inbegripa andra ”berörda parter”, framför allt för att få information om bästa tillgängliga tekniska och ekonomiska medel för genomförandet.

IX.   SLUTSATSER

| 113. | Förtroende, eller snarare bristen på förtroende, har identifierats som en huvudfråga i uppkomsten och en framgångsrik användning av informations- och kommunikationsteknik. Om människor inte har förtroende för IKT kommer denna teknik med all sannolikhet att misslyckas. Ett förtroende för IKT är beroende av flera olika faktorer varav en nyckelfaktor är att se till att en sådan teknik inte urholkar enskilda personer grundläggande rätt till integritets- och personuppgiftsskydd. |
| --- | --- |

113.

Förtroende, eller snarare bristen på förtroende, har identifierats som en huvudfråga i uppkomsten och en framgångsrik användning av informations- och kommunikationsteknik. Om människor inte har förtroende för IKT kommer denna teknik med all sannolikhet att misslyckas. Ett förtroende för IKT är beroende av flera olika faktorer varav en nyckelfaktor är att se till att en sådan teknik inte urholkar enskilda personer grundläggande rätt till integritets- och personuppgiftsskydd.

| 114. | För att ytterligare stärka den rättsliga ramen för data- och integritetsskydd, vars principer förblir fullständigt giltiga i informationssamhället, föreslår Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen införlivar ”privacy by design” på olika lagstiftningsnivåer och nivåer i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

114.

För att ytterligare stärka den rättsliga ramen för data- och integritetsskydd, vars principer förblir fullständigt giltiga i informationssamhället, föreslår Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen införlivar ”privacy by design” på olika lagstiftningsnivåer och nivåer i beslutsfattandet.

| 115. | Datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen följer fyra handlingslinjer:






  a) | Att lägga fram ett förslag som inkluderar en allmän bestämmelse om ”privacy by design” i den rättsliga ramen för dataskydd. Denna bestämmelse skulle vara teknikneutral och iakttagelse skulle vara obligatoriskt i olika stadier. |
| --- | --- | --- |

115.

Datatillsynsmannen rekommenderar att kommissionen följer fyra handlingslinjer:

a)

Att lägga fram ett förslag som inkluderar en allmän bestämmelse om ”privacy by design” i den rättsliga ramen för dataskydd. Denna bestämmelse skulle vara teknikneutral och iakttagelse skulle vara obligatoriskt i olika stadier.

| b) | Att vidareutveckla denna allmänna bestämmelse i särskilda bestämmelser i samband med att förslag till särskilda rättsliga instrument för olika sektorer läggs fram. Dessa särskilda bestämmelser skulle redan nu kunna inkluderas i rättsliga instrument, på grundval av artikel 17 i dataskyddsdirektivet (och annan befintlig lagstiftning). |
| --- | --- |

b)

Att vidareutveckla denna allmänna bestämmelse i särskilda bestämmelser i samband med att förslag till särskilda rättsliga instrument för olika sektorer läggs fram. Dessa särskilda bestämmelser skulle redan nu kunna inkluderas i rättsliga instrument, på grundval av artikel 17 i dataskyddsdirektivet (och annan befintlig lagstiftning).

| c) | Att inkludera ”privacy by design” som en vägledande princip i den digitala dagordningen för Europa. |
| --- | --- |

c)

Att inkludera ”privacy by design” som en vägledande princip i den digitala dagordningen för Europa.

| d) | Att införa ”privacy by design” som en princip i andra EU-initiativ (främst icke lagstiftande). |
| --- | --- |

d)

Att införa ”privacy by design” som en princip i andra EU-initiativ (främst icke lagstiftande).

| 116. | Inom tre särskilda IKT-områden rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen utvärderar behovet att lägga fram förslag som genomför principen om ”privacy by design” på olika sätt:






  a) | På området för RFID: att, om ett effektivt genomförande av den gällande rättsliga ramen misslyckas, lägga fram förslag till rättsliga åtgärder som reglerar huvudfrågorna för användningen av RFID-tekniken. Att i synnerhet införa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället, vilket innebär att alla RFID-taggar på konsumentprodukter automatiskt skulle avaktiveras vid kassan. |
| --- | --- | --- |

116.

Inom tre särskilda IKT-områden rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen utvärderar behovet att lägga fram förslag som genomför principen om ”privacy by design” på olika sätt:

a)

På området för RFID: att, om ett effektivt genomförande av den gällande rättsliga ramen misslyckas, lägga fram förslag till rättsliga åtgärder som reglerar huvudfrågorna för användningen av RFID-tekniken. Att i synnerhet införa principen om frivilligt deltagande vid försäljningsstället, vilket innebär att alla RFID-taggar på konsumentprodukter automatiskt skulle avaktiveras vid kassan.

| b) | På området för mötesplatser på nätet: att utarbeta lagstiftning som åtminstone inkluderar en övergripande bestämmelse som kräver obligatoriska förvalda inställningar för sekretess, tillsammans med mer specifika krav som begränsar åtkomsten till användarens profil till användarens självvalda kontakter samt säkerställer att profiler med begränsad åtkomst inte kan upptäckas av interna/externa sökmotorer. |
| --- | --- |

b)

På området för mötesplatser på nätet: att utarbeta lagstiftning som åtminstone inkluderar en övergripande bestämmelse som kräver obligatoriska förvalda inställningar för sekretess, tillsammans med mer specifika krav som begränsar åtkomsten till användarens profil till användarens självvalda kontakter samt säkerställer att profiler med begränsad åtkomst inte kan upptäckas av interna/externa sökmotorer.

| c) | På området för riktad reklam: att överväga lagstiftning som gör det obligatoriskt med förvalda inställningar på webbläsaren som vägrar cookies från tredje parter och som kräver att användarna använder en inställningsguide när de första gången installerar eller när de uppdaterar webbläsaren. |
| --- | --- |

c)

På området för riktad reklam: att överväga lagstiftning som gör det obligatoriskt med förvalda inställningar på webbläsaren som vägrar cookies från tredje parter och som kräver att användarna använder en inställningsguide när de första gången installerar eller när de uppdaterar webbläsaren.

| 117. | Slutligen uppmanar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen:






  a) | överväger att införliva principen om ansvarighet i det befintliga dataskyddsdirektivet, och |
| --- | --- | --- |

117.

Slutligen uppmanar Europeiska datatillsynsmannen att kommissionen:

a)

överväger att införliva principen om ansvarighet i det befintliga dataskyddsdirektivet, och

| b) | utvecklar ett regelverk av regler och förfaranden för att genomföra bestämmelserna om anmälningar av säkerhetsöverträdelser i direktivet om e-integritet, och att utvidga dem så att de gäller generellt för alla registeransvariga. |
| --- | --- |

b)

utvecklar ett regelverk av regler och förfaranden för att genomföra bestämmelserna om anmälningar av säkerhetsöverträdelser i direktivet om e-integritet, och att utvidga dem så att de gäller generellt för alla registeransvariga.

Utfärdat i Bryssel den 18 mars 2010.

Peter HUSTINX

Europeiska datatillsynsmannen

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

2

(3)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  Svar på Europaparlamentets skriftliga frågor till kommissionsledamot Neelie Kroes i samband med Europaparlamentets utfrågningar inför kommissionsledamotens utnämning.

4

(5)  Svar på Europaparlamentets skriftliga frågor till kommissionsledamot Neelie Kroes i samband med Europaparlamentets utfrågningar inför kommissionsledamotens utnämning. Kommissionsledamot Viviane Redings tal på ämnet ”A European Digital Agenda for the New Digital Consumer” vid BEUC:s ”Multi-stakeholder Forum on Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives” i Bryssel den 12 november 2009.

5

(6)  Se t.ex. RISEPTIS rapport Trust in the Information Society, en rapport från den rådgivande nämnden, RISEPTIS (Research and Innovation on Security, Privacy and Trustworthiness in the Information Society) på http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html. Se även J. B Horrigan, ”Broadband Adoption and Use in America”, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI Working Paper Series No 1.

6

Trust in the Information Society

(7)  Artikel 29-arbetsgruppens yttrande 168 om ”The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, antaget den 1 december 2009.

7

(8)  Yttrande av den 25 juli 2007 om meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskyddsdirektivet, EUT C 255, 27.10.2007, s. 1. Yttrande av den 20 december 2007 kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi, (KOM(2007) 96), EUT C 101, 23.4.2008, s. 1. Yttrande av den 10 april 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av bland annat direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation), EUT C 181, 18.7.2008, s. 1. Andra yttrandet av den 9 januari 2009 om översynen av direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation.

8

Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi

(9)  Europeisk rapport om digital konkurrenskraft – De största landvinningarna för strategin i2010 under 2005–2009, (SEC (2009) 1060).

9

(10)  Rådets slutsatser: Post i2010-strategin – Mot ett öppet, grönt och konkurrenskraftigt kunskapssamhälle, (17107/09), antagna den 18.12.2009.

10

(11)  Betänkande om fastställandet av en ny digital agenda för Europa: från i2010 till digital.eu (2009/2225 (INI)), antaget den 18.3.2010.

11

(12)  Försäljning eller användning av hälsouppgifter som samlats in i syfte att behandla en patient får exempelvis inte användas för att välja platser för satellitkliniker, att etablera ambulerande kirurgi, och på andra sätt planera framtida aktiviteter med finansiella konsekvenser skulle kräva noggrann granskning.

12

(13)  Se yttrande från Europeiska datatillsynsmannen av den 22 juli 2009 om kommissionens meddelande om en handlingsplan för införande av intelligenta transportssystem i EU och det åtföljande förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt, tillgänglig på: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_EN.pdf

13

(14)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om främjande av dataskydd genom integritetsfrämjande teknik, KOM(2007) 228 slutlig, 2.5.2007.

14

(15)  ”Study on the economic benefits of privacy enhancing technologies (PETS)”, jls/2008/D4/036.

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (dataskyddsdirektivet).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (direktivet om e-integritet).

17

(18)  Tolkning av de viktigaste delarna och villkoren i artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, antagen i Rom den 4 november 1950, i deras olika tillämpningar.

18

(19)  Lissabonfördraget har förstärkt detta skydd genom att erkänna respekten för privatlivet och skyddet av personuppgifter som separata grundläggande rättigheter i artiklarna 7 och 8 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna som blev bindande när Lissabonfördraget trädde i kraft.

19

(20)  Artikel 17 lyder enligt följande: ”Medlemsstaterna skall föreskriva att den registeransvarige skall genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter från förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar eller förlust genom olyckshändelse samt mot ändringar, otillåten spridning av eller otillåten tillgång till uppgifterna, särskilt om behandlingen innefattar överföring av uppgifter i ett nätverk, och mot varje annat slag av otillåten behandling.” Detta kompletteras med skäl 46: ”Skyddet för de registrerades fri- och rättigheter förutsätter så vitt avser behandling av personuppgifter att lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder vidtas både när systemet för behandlingen utformas och när själva behandlingen sker, särskilt för att garantera säkerheten och för att på så sätt hindra all otillåten behandling.”

20

(21)  Kommissionen har meddelat sin avsikt att uppdatera direktiv 1999/5/EG i slutet av 2010.

21

(22)  Se den brittiska informationskommissionärens rapport Privacy by Design, publicerad i november 2008.

22

Privacy by Design

(23)  Se artikel 29-gruppens yttrande om ”The Future of Privacy: Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, antaget den 1 december 2009.

23

(24)  ”’Privacy by design’ är en princip som ligger i både medborgarnas och företagens intresse. ’Privacy by design’ kommer att leda till ett bättre skydd för enskilda personer, samt till ett förtroende för och en tillit till nya tjänster och produkter, vilket i sin tur kommer att ha en positiv inverkan på ekonomin. Det finns flera uppmuntrande exempel, men fortfarande återstår mycket arbete.” Huvudtal vid dataskyddsdagen den 28 januari 2010, Europaparlamentet, Bryssel.

24

(25)  Stockholmsprogrammet – Ett öppet och säkert Europa i medborgarnas tjänst och för deras skydd, godkänt av Europeiska rådet i december 2009.

25

(26)  Yttrande av den 10 juli 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst, EUT C 276, 17.11.2009, s. 8, punkt 60.

26

(27)  Artikel 29-arbetsgruppens yttrande 168 om ”The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, antaget den 1 december 2009.

27

(28)  RFID står för Radio Frequency Identification (radiofrekvensidentifiering). Huvudkomponenterna för RFID-teknik eller RFID-infrastruktur är en tagg (dvs. ett mikrochip), en läsare och en applikation kopplad till taggarna och läsarna genom mellanprogram och bearbetning av de framtagna uppgifterna. Själva taggarna består av en elektronisk krets som lagrar uppgifter och en antenn som överför uppgifterna via radiovågor. Läsaren har en antenn och en demodulator som översätter den inkommande analoga informationen från radiolänken till digitala uppgifter. Informationen kan sedan skickas via nätverk till databaser och servrar för att bearbetas av en dator.

28

eller

tagg

(29)  I direktivet om e-integritet hänvisas till RFID i artikel 3: ”Detta direktiv ska tillämpas på behandling av personuppgifter i samband med att allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls i allmänna kommunikationsnät inom gemenskapen, inbegripet allmänna kommunikationsnät som stöder datainsamling och identifieringsutrustning.” Detta kompletteras genom skäl 56: ”Tekniska framsteg tillåter utvecklingen av nya tillämpningar baserade på utrustning för datainsamling och identifiering, vilket kan vara trådlös utrustning som använder radiofrekvenser. Till exempel utrustning för radiofrekvensidentifiering (RFID) använder radiofrekvenser för att fånga data från unikt identifierade taggar, som kan sändas över existerande kommunikationsnät. Den utbredda användningen av sådana tekniker kan ge avsevärda ekonomiska och sociala fördelar och därmed bidra betydelsefullt till den inre marknaden om medborgarna accepterar användningen av dem. För att uppnå detta mål är det nödvändigt att säkerställa att individernas grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till dataskydd och integritetsskydd, garanteras. När sådan utrustning ansluts till allmänna elektroniska kommunikationsnät eller används i elektroniska kommunikationstjänster som en grundläggande infrastruktur bör de relevanta bestämmelserna i direktiv 2002/58/EG (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation), inklusive dem om säkerhet, trafik, lokaliseringsuppgifter och konfidentialitet, tillämpas.”

29

(30)  I exempelvis artikel 17 i dataskyddsdirektivet föreskrivs en skyldighet att genomföra lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att skydda personuppgifter från förstöring genom olyckshändelse eller otillåtna handlingar samt otillåten spridning av uppgifterna.

30

(31)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi, 15.3.2007, KOM(2007) 96 slutlig.

31

Radiofrekvensidentifiering (RFID) i Europa: på väg mot en strategi

(32)  Kommissionens rekommendation av den 12.5.2009 om genomförandet av principerna om integritets- och dataskydd i tillämpningar som stöds av radiofrekvensidentifiering (RFID), (C (2009) 3200 slutlig).

32

(33)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Sakernas Internet: en handlingsplan för Europa, 18.6.2009, KOM(2009) 278 slutlig.

33

Sakernas Internet: en handlingsplan för Europa

(34)  Se artikel 29-arbetsgruppens yttrande 163, 5/2009, om sociala nätverk på Internet, antaget den 12 juni 2009.

34

(35)  I direktivet avses med ”registeransvarig: den fysiska eller juridiska person, den myndighet, den institution eller det andra organ som ensamt eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen och medlen för behandlingen av personuppgifter. När ändamålen och medlen för behandlingen bestäms av nationella lagar och andra författningar eller av gemenskapsrätten kan den registeransvarige eller de särskilda kriterierna för att utse honom anges i nationell rätt eller i gemenskapsrätten”.

35

(36)  Information om sådana program finns på http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Principerna finns på http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Se rapporten ”Evaluation of the Implementation of the Safer Social Networking Principles for the EU” på http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Viviane Reding, ledamot av Europeiska kommissionen med ansvar för frågor om informationssamhället och medier: ”Think before you post! How to make social networking sites safer for children and teenagers?” Safer Internet Day Strasbourg, den 9 februari 2010.

39

(40)  Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 4 november 2009 om de sociala nätverkssajternas inverkan på medborgare/konsumenter.

40

(41)  Se även i punkt 33 i detta dokument.

41

(42)  En cookie är en liten textfil som innehåller en unik identifierare. Normalt placerar annonsnätverk (samt operatörer av webbsajter eller utgivare) cookies på besökarens hårddisk, framför allt på Interanvändarnas webbläsare, när användarna första gången besöker webbplatser som innehåller reklam som ingår i deras nätverk. Cookien kommer att göra det möjligt för annonsnätverket att känna igen en tidigare besökare som återvänder till webbplatsen eller besöker en webbplats som är en partner till annonsnätverk. Sådana upprepade besök kommer att göra det möjligt för annonsnätverket att skapa en profil över besökaren.

42

(43)  Artikel 5.3 i direktivet om e-integritet ändrades nyligen för att förstärka skyddet mot att fånga upp användarnas kommunikation genom användningen av – exempelvis – spionprogramvara och cookies som lagras på en användares dator eller annan anordning. Inom ramen för det nya direktivet bör användare erbjudas bättre information om och enklare sätt att kontrollera om de vill att cookies lagras i deras terminalutrustning.

43

(44)  Datatillsynsmannen är samtidigt medveten om att detta inte helt skulle lösa problemet eftersom det finns cookies som inte går att kontrollera genom webbläsaren, t.ex. s.k. flash cookies. För att komma till bukt med detta skulle det krävas att utvecklare av webbläsare ser till att kontroller över flash cookies finns integrerade i deras kontroller över cookies redan när nya webbläsare släpps ut på marknaden.

44

(45)  Artikel 29-arbetsgrupens yttrande 168 om ”The Future of Privacy: Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, antaget den 1 december 2009.

45

(46)  OECD:s riktlinjer från 1980 om integritetsskydd och persondataflöde; Madrid Privacy Declaration on Global Privacy Standards for a Global World, av den 3 november 2009.

46

(47)  Kommittéförfaranden innebär att tekniska genomförandeåtgärder antas av en kommitté som består av företrädare för medlemsstaterna och som har en företrädare för kommissionen som ordförande. När det gäller direktivet om e-integritet är det s.k. förfarandet med kontroll tillämpligt, vilket innebär att Europaparlamentet, samt rådet, kan motsätta sig förslag till åtgärder som kommissionen lägger fram. Se även http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/16

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE)

2010/C 280/02

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt artikel 17, och

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda personer då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, särskilt artikel 41.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 3 december 2008 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (nedan kallat förslaget) (1). Förslaget syftar till att omarbeta direktiv 2002/96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) som antogs den 27 januari 2003 (nedan kallat direktivet) (2) utan att ändra varken bakgrunden till eller syftena med insamling och materialåtervinning av WEEE. |
| --- | --- |

1.

Den 3 december 2008 antog kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (nedan kallat förslaget) (1). Förslaget syftar till att omarbeta direktiv 2002/96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) som antogs den 27 januari 2003 (nedan kallat direktivet) (2) utan att ändra varken bakgrunden till eller syftena med insamling och materialåtervinning av WEEE.

| 2. | Europeiska datatillsynsmannen (datatillsynsmannen) har inte hörts enligt kravet i artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (3). Datatillsynsmannen har därför handlat på eget initiativ och antagit detta yttrande i enlighet med artikel 41.2 i samma förordning. Datatillsynsmannen rekommenderar att en hänvisning till detta yttrande införs i ingressen i förslaget. |
| --- | --- |

2.

Europeiska datatillsynsmannen (datatillsynsmannen) har inte hörts enligt kravet i artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 (3). Datatillsynsmannen har därför handlat på eget initiativ och antagit detta yttrande i enlighet med artikel 41.2 i samma förordning. Datatillsynsmannen rekommenderar att en hänvisning till detta yttrande införs i ingressen i förslaget.

| 3. | Datatillsynsmannen är medveten om att detta råd kommer i ett sent skede av lagstiftningsförfarandet men anser likväl att det är lämpligt och av värde att framföra detta yttrande eftersom förslaget väcker viktiga frågor om dataskydd som inte behandlas i texten. Detta yttrande är inte avsett att ändra det huvudsakliga och avgörande syftet och innehållet i förslaget, vars ”tyngdpunkt” (4) fortfarande ligger på miljöskydd, utan är endast avsett att tillföra ytterligare en dimension som blir allt viktigare i vårt informationssamhälle (5). |
| --- | --- |

3.

Datatillsynsmannen är medveten om att detta råd kommer i ett sent skede av lagstiftningsförfarandet men anser likväl att det är lämpligt och av värde att framföra detta yttrande eftersom förslaget väcker viktiga frågor om dataskydd som inte behandlas i texten. Detta yttrande är inte avsett att ändra det huvudsakliga och avgörande syftet och innehållet i förslaget, vars ”tyngdpunkt” (4) fortfarande ligger på miljöskydd, utan är endast avsett att tillföra ytterligare en dimension som blir allt viktigare i vårt informationssamhälle (5).

| 4. | Datatillsynsmannen är även medveten om det begränsade tillämpningsområdet för förfarandet med omarbetning men uppmanar likväl lagstiftaren att beakta dessa rekommendationer i enlighet med artikel 8 i det interinstitutionella avtalet om ett omarbetningsförfarande (enligt vilken det fastställs en möjlighet att ändra oförändrade bestämmelser) (6). |
| --- | --- |

4.

Datatillsynsmannen är även medveten om det begränsade tillämpningsområdet för förfarandet med omarbetning men uppmanar likväl lagstiftaren att beakta dessa rekommendationer i enlighet med artikel 8 i det interinstitutionella avtalet om ett omarbetningsförfarande (enligt vilken det fastställs en möjlighet att ändra oförändrade bestämmelser) (6).

II.   SAMMANHANG OCH BAKGRUND NÄR DET GÄLLER FÖRSLAGET OCH DESS RELEVANS FÖR DATASKYDD

| 5. | Syftet med förslaget är att uppdatera det befintliga direktivet om bortskaffande, återanvändning och materialåtervinning av WEEE. Tekniska, juridiska och administrativa svårigheter från de första årens genomförande av direktivet har lett fram till förslaget, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 17.5 i direktivet. |
| --- | --- |

5.

Syftet med förslaget är att uppdatera det befintliga direktivet om bortskaffande, återanvändning och materialåtervinning av WEEE. Tekniska, juridiska och administrativa svårigheter från de första årens genomförande av direktivet har lett fram till förslaget, i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 17.5 i direktivet.

| 6. | Elektriska och elektroniska produkter (EEE) är en bred produktgrupp som omfattar en mängd olika medier lämpade för lagring av personuppgifter – såsom IT- och telekommunikationsutrustning (t.ex. persondatorer, bärbara datorer, elektroniska kommunikationsterminaler) – som i det aktuella teknisk-ekonomiska sammanhanget kännetecknas av allt snabbare innovationscykler och, på grund av teknisk konvergens, tillgången till apparater med flera användningsområden. Utvecklingen av elektroniska lagringsmedier sker allt snabbare, särskilt när det gäller lagringskapacitet och -storlek, och marknadskrafterna gör därför att omsättningen av EEE (som innehåller stora mängder, ofta känsliga, personuppgifter) ökar i motsvarande takt. Detta resulterar bland annat i att WEEE anses vara det avfallsflöde som ökar snabbast inom EU (7), men att det vid olämpligt bortskaffande av avfall även finns en uppenbart ökad risk för förlust och spridning av personuppgifter som lagras i denna typ av EEE. |
| --- | --- |

6.

Elektriska och elektroniska produkter (EEE) är en bred produktgrupp som omfattar en mängd olika medier lämpade för lagring av personuppgifter – såsom IT- och telekommunikationsutrustning (t.ex. persondatorer, bärbara datorer, elektroniska kommunikationsterminaler) – som i det aktuella teknisk-ekonomiska sammanhanget kännetecknas av allt snabbare innovationscykler och, på grund av teknisk konvergens, tillgången till apparater med flera användningsområden. Utvecklingen av elektroniska lagringsmedier sker allt snabbare, särskilt när det gäller lagringskapacitet och -storlek, och marknadskrafterna gör därför att omsättningen av EEE (som innehåller stora mängder, ofta känsliga, personuppgifter) ökar i motsvarande takt. Detta resulterar bland annat i att WEEE anses vara det avfallsflöde som ökar snabbast inom EU (7), men att det vid olämpligt bortskaffande av avfall även finns en uppenbart ökad risk för förlust och spridning av personuppgifter som lagras i denna typ av EEE.

| 7. | Europeiska unionens politik när det gäller miljö och hållbar utveckling har länge syftat till att minska slöseriet med naturresurser och införa åtgärder för att förebygga miljöförstöring. |
| --- | --- |

7.

Europeiska unionens politik när det gäller miljö och hållbar utveckling har länge syftat till att minska slöseriet med naturresurser och införa åtgärder för att förebygga miljöförstöring.

| 8. | Bortskaffandet, återanvändningen och materialåtervinningen av WEEE omfattas av detta ramverk. Åtgärderna syftar till att förebygga att elektriska och elektroniska produkter bortskaffas tillsammans med blandat avfall och att ålägga tillverkare skyldigheten att tillhandahålla bortskaffande såsom föreskrivs i direktivet. |
| --- | --- |

8.

Bortskaffandet, återanvändningen och materialåtervinningen av WEEE omfattas av detta ramverk. Åtgärderna syftar till att förebygga att elektriska och elektroniska produkter bortskaffas tillsammans med blandat avfall och att ålägga tillverkare skyldigheten att tillhandahålla bortskaffande såsom föreskrivs i direktivet.

| 9. | Bland de olika åtgärder som föreskrivs i direktivet är det särskilt värt att uppmärksamma de som avser återanvändning (dvs. varje åtgärd genom vilken WEEE eller komponenter till WEEE används för samma syfte som de ursprungligen var avsedda för, inklusive fortsatt användning av produkter, eller komponenter till sådana, som har lämnats in till insamlingsplatser, distributörer, återförsäljare, återvinningsföretag eller tillverkare), materialåtervinning (dvs. bearbetning av avfallsmaterial i en produktionsprocess för det ursprungliga syftet eller för andra syften) samt åtgärder för att finna andra former för återvinning av WEEE för att minska bortskaffandet av avfall (se artiklarna 1, 3 d och 3 e i direktivet). |
| --- | --- |

9.

Bland de olika åtgärder som föreskrivs i direktivet är det särskilt värt att uppmärksamma de som avser återanvändning (dvs. varje åtgärd genom vilken WEEE eller komponenter till WEEE används för samma syfte som de ursprungligen var avsedda för, inklusive fortsatt användning av produkter, eller komponenter till sådana, som har lämnats in till insamlingsplatser, distributörer, återförsäljare, återvinningsföretag eller tillverkare), materialåtervinning (dvs. bearbetning av avfallsmaterial i en produktionsprocess för det ursprungliga syftet eller för andra syften) samt åtgärder för att finna andra former för återvinning av WEEE för att minska bortskaffandet av avfall (se artiklarna 1, 3 d och 3 e i direktivet).

| 10. | Dessa åtgärder, i synnerhet återanvändning och materialåtervinning av WEEE och särskilt IT- och telekommunikationsutrustning, kan innebära en större risk än tidigare för att den som samlar in WEEE eller säljer och köper de använda eller återvunna produkterna kan få kännedom om eventuella personuppgifter som lagras däri. Sådana uppgifter är ofta känsliga eller rör ett stort antal individer. |
| --- | --- |

10.

Dessa åtgärder, i synnerhet återanvändning och materialåtervinning av WEEE och särskilt IT- och telekommunikationsutrustning, kan innebära en större risk än tidigare för att den som samlar in WEEE eller säljer och köper de använda eller återvunna produkterna kan få kännedom om eventuella personuppgifter som lagras däri. Sådana uppgifter är ofta känsliga eller rör ett stort antal individer.

| 11. | Av samtliga ovannämnda skäl finner datatillsynsmannen det angeläget att alla berörda parter (användare och tillverkare av EEE) blir medvetna om riskerna för personuppgifter, särskilt i slutfasen av livscykeln för EEE. Även om EEE i denna fas betingar ett lägre ekonomiskt värde innehåller de troligen en stor mängd personuppgifter och har därför troligen ett högt verkligt värde för de registrerade och/eller andra personer. |
| --- | --- |

11.

Av samtliga ovannämnda skäl finner datatillsynsmannen det angeläget att alla berörda parter (användare och tillverkare av EEE) blir medvetna om riskerna för personuppgifter, särskilt i slutfasen av livscykeln för EEE. Även om EEE i denna fas betingar ett lägre ekonomiskt värde innehåller de troligen en stor mängd personuppgifter och har därför troligen ett högt verkligt värde för de registrerade och/eller andra personer.

III.   ANALYS AV FÖRSLAGET

III.1.   Tillämplighet av direktiv 95/46/EG

| 12. | Datatillsynsmannen har inga synpunkter på förslagets övergripande målsättning och ställer sig utan förbehåll bakom initiativet som syftar till att förbättra miljövänliga strategier när det gäller WEEE. |
| --- | --- |

12.

Datatillsynsmannen har inga synpunkter på förslagets övergripande målsättning och ställer sig utan förbehåll bakom initiativet som syftar till att förbättra miljövänliga strategier när det gäller WEEE.

| 13. | Förslaget, såväl som direktivet, är emellertid endast inriktat på miljöriskerna i samband med bortskaffandet av WEEE. Det beaktar inte andra risker för individer och/eller organisationer som åtgärderna för bortskaffande, återanvändning eller materialåtervinning av WEEE kan medföra, särskilt de som är förknippade med sannolikheten för olämpligt förvärv, utlämnande eller spridning av personuppgifter som lagras i WEEE. |
| --- | --- |

13.

Förslaget, såväl som direktivet, är emellertid endast inriktat på miljöriskerna i samband med bortskaffandet av WEEE. Det beaktar inte andra risker för individer och/eller organisationer som åtgärderna för bortskaffande, återanvändning eller materialåtervinning av WEEE kan medföra, särskilt de som är förknippade med sannolikheten för olämpligt förvärv, utlämnande eller spridning av personuppgifter som lagras i WEEE.

| 14. | Det är viktigt att notera att direktiv 95/46/EG (8) är tillämpligt på ”varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande personuppgifter” inklusive deras ”utplåning eller förstöring” (artikel 2 b). Bortskaffande av EEE kan omfatta behandling av uppgifter. Därför överlappar förslaget och det nämnda direktivet varandra, och dataskyddsbestämmelser kan därför vara tillämpliga på aktiviteter som omfattas av förslaget. |
| --- | --- |

14.

Det är viktigt att notera att direktiv 95/46/EG (8) är tillämpligt på ”varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas beträffande personuppgifter” inklusive deras ”utplåning eller förstöring” (artikel 2 b). Bortskaffande av EEE kan omfatta behandling av uppgifter. Därför överlappar förslaget och det nämnda direktivet varandra, och dataskyddsbestämmelser kan därför vara tillämpliga på aktiviteter som omfattas av förslaget.

III.2.   Bortskaffande av och säkerhetsåtgärder för WEEE

| 15. | Datatillsynsmannen har för avsikt att uppmärksamma de betydande risker som kan drabba individer och/eller organisationer som är registeransvariga
   (9) om WEEE, i synnerhet IT- och telekommunikationsutrustning, vid bortskaffandet innehåller personuppgifter om användarna av dessa apparater och/eller tredje man. Olaglig tillgång till eller utlämnande av sådana personuppgifter, som ibland kan bestå av särskilda kategorier av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv (s.k. känsliga uppgifter) (10), kan mycket väl påverka de registrerade individernas personliga integritet och värdighet samt dessa individers/organisationers andra legitima intressen (t.ex. ekonomiska). |
| --- | --- |

15.

Datatillsynsmannen har för avsikt att uppmärksamma de betydande risker som kan drabba individer och/eller organisationer som är registeransvariga
   (9) om WEEE, i synnerhet IT- och telekommunikationsutrustning, vid bortskaffandet innehåller personuppgifter om användarna av dessa apparater och/eller tredje man. Olaglig tillgång till eller utlämnande av sådana personuppgifter, som ibland kan bestå av särskilda kategorier av personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa och sexualliv (s.k. känsliga uppgifter) (10), kan mycket väl påverka de registrerade individernas personliga integritet och värdighet samt dessa individers/organisationers andra legitima intressen (t.ex. ekonomiska).

| 16. | Rent allmänt finner datatillsynsmannen det nödvändigt att understryka betydelsen av att lämpliga säkerhetsåtgärder antas under alla stadier (från början till slut) av behandlingen av personuppgifter, vilket påpekats flera gånger i andra yttranden (11). Detta gäller i än högre grad under den svåra fasen när den registeransvariga avser att bortskaffa apparater som innehåller personuppgifter. |
| --- | --- |

16.

Rent allmänt finner datatillsynsmannen det nödvändigt att understryka betydelsen av att lämpliga säkerhetsåtgärder antas under alla stadier (från början till slut) av behandlingen av personuppgifter, vilket påpekats flera gånger i andra yttranden (11). Detta gäller i än högre grad under den svåra fasen när den registeransvariga avser att bortskaffa apparater som innehåller personuppgifter.

| 17. | Respekten för säkerhetsåtgärder är ofta en förutsättning för att på ett effektivt sätt garantera rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

17.

Respekten för säkerhetsåtgärder är ofta en förutsättning för att på ett effektivt sätt garantera rätten till skydd av personuppgifter.

| 18. | Det vore därför inkonsekvent att införa en skyldighet att genomföra (ibland kostsamma) säkerhetsåtgärder vid normal databehandling av personuppgifter (som avses i artikel 17 i direktiv 95/46/EG i tillämpliga fall) (12) och sedan helt enkelt låta bli att överväga införandet av adekvata skyddsåtgärder för bortskaffande av WEEE. |
| --- | --- |

18.

Det vore därför inkonsekvent att införa en skyldighet att genomföra (ibland kostsamma) säkerhetsåtgärder vid normal databehandling av personuppgifter (som avses i artikel 17 i direktiv 95/46/EG i tillämpliga fall) (12) och sedan helt enkelt låta bli att överväga införandet av adekvata skyddsåtgärder för bortskaffande av WEEE.

| 19. | Det vore lika inkonsekvent att lägga sådan vikt vid datasäkerhetsfrågorna att anmälningar av överträdelse av dataskyddet måste införas via artikel 2 i direktiv 2009/136/EG (13) och sedan inte införa någon garanti eller några skyddsåtgärder under bortskaffandet av WEEE eller eventuell återanvändning eller materialåtervinning av WEEE. |
| --- | --- |

19.

Det vore lika inkonsekvent att lägga sådan vikt vid datasäkerhetsfrågorna att anmälningar av överträdelse av dataskyddet måste införas via artikel 2 i direktiv 2009/136/EG (13) och sedan inte införa någon garanti eller några skyddsåtgärder under bortskaffandet av WEEE eller eventuell återanvändning eller materialåtervinning av WEEE.

| 20. | Datatillsynsmannen beklagar att förslaget inte beaktar den möjliga skadliga inverkan som bortskaffandet av WEEE kan få på skyddet av personuppgifter som lagras i ”använda” produkter. |
| --- | --- |

20.

Datatillsynsmannen beklagar att förslaget inte beaktar den möjliga skadliga inverkan som bortskaffandet av WEEE kan få på skyddet av personuppgifter som lagras i ”använda” produkter.

| 21. | Denna aspekt beaktades inte heller i kommissionens konsekvensbedömning (14) trots att erfarenheten visar att skyddet av personuppgifter kan äventyras om lämpliga säkerhetsåtgärder inte vidtas vid bortskaffandet av WEEE (15). På grund av de berörda ärendenas komplicerade natur (t.ex. mängden legitima metoder, tekniker och aktörer som är inblandade i cykeln för bortskaffande av WEEE) finner datatillsynsmannen att det hade varit lämpligt att genomföra en ”konsekvensbedömning av personlig integritet och uppgiftsskydd” för de processer som rör bortskaffandet av WEEE. |
| --- | --- |

21.

Denna aspekt beaktades inte heller i kommissionens konsekvensbedömning (14) trots att erfarenheten visar att skyddet av personuppgifter kan äventyras om lämpliga säkerhetsåtgärder inte vidtas vid bortskaffandet av WEEE (15). På grund av de berörda ärendenas komplicerade natur (t.ex. mängden legitima metoder, tekniker och aktörer som är inblandade i cykeln för bortskaffande av WEEE) finner datatillsynsmannen att det hade varit lämpligt att genomföra en ”konsekvensbedömning av personlig integritet och uppgiftsskydd” för de processer som rör bortskaffandet av WEEE.

| 22. | Likväl rekommenderar datatillsynsmannen starkt att ”bästa tillgängliga teknik” utvecklas för personlig integritet, uppgiftsskydd och säkerhet inom detta område. |
| --- | --- |

22.

Likväl rekommenderar datatillsynsmannen starkt att ”bästa tillgängliga teknik” utvecklas för personlig integritet, uppgiftsskydd och säkerhet inom detta område.

| 23. | Under det offentliga samrådet före omarbetningen av direktivet har det förekommit att intressenter tagit upp ärenden som rör säkerhet och skydd av personuppgifter, särskilt företag inom IT och elektronisk kommunikation, vilket ytterligare belyser problemet (16). |
| --- | --- |

23.

Under det offentliga samrådet före omarbetningen av direktivet har det förekommit att intressenter tagit upp ärenden som rör säkerhet och skydd av personuppgifter, särskilt företag inom IT och elektronisk kommunikation, vilket ytterligare belyser problemet (16).

| 24. | Slutligen är det värt att uppmärksamma att vissa nationella dataskyddsmyndigheter har utfärdat riktlinjer för att minimera de risker som kan uppstå om inte nödvändiga säkerhetsåtgärder vidtas, i synnerhet vid bortskaffande av material som lyder under direktivet (17). |
| --- | --- |

24.

Slutligen är det värt att uppmärksamma att vissa nationella dataskyddsmyndigheter har utfärdat riktlinjer för att minimera de risker som kan uppstå om inte nödvändiga säkerhetsåtgärder vidtas, i synnerhet vid bortskaffande av material som lyder under direktivet (17).

| 25. | Datatillsynsmannen upprepar att direktiv 95/46/EG är tillämpligt vid bortskaffandet av WEEE som innehåller personuppgifter. Registeransvariga – i synnerhet de som använder IT- och kommunikationsutrustning – åläggs därför att fullgöra sina säkerhetsskyldigheter för att förhindra olämpligt utlämnande eller spridning av personuppgifter. I detta syfte och för att inte hållas ansvariga för överträdelser mot säkerhetsåtgärder bör registeransvariga inom offentliga och privata sektorn, i samarbete med uppgiftsskyddsombuden (då sådana finns), anta lämpliga strategier för bortskaffande av WEEE som innehåller personuppgifter. |
| --- | --- |

25.

Datatillsynsmannen upprepar att direktiv 95/46/EG är tillämpligt vid bortskaffandet av WEEE som innehåller personuppgifter. Registeransvariga – i synnerhet de som använder IT- och kommunikationsutrustning – åläggs därför att fullgöra sina säkerhetsskyldigheter för att förhindra olämpligt utlämnande eller spridning av personuppgifter. I detta syfte och för att inte hållas ansvariga för överträdelser mot säkerhetsåtgärder bör registeransvariga inom offentliga och privata sektorn, i samarbete med uppgiftsskyddsombuden (då sådana finns), anta lämpliga strategier för bortskaffande av WEEE som innehåller personuppgifter.

| 26. | Om registeransvariga som bortskaffar EEE inte har den nödvändiga kompetensen och/eller det tekniska kunnandet för att radera de aktuella personuppgifterna kan de anförtro uppgiften åt behöriga registerförare (t.ex. hjälpcentra, utrustningstillverkare och distributörer) i enlighet med villkoren i artikel 17.2, 17.3 och 17.4 i direktiv 95/46/EG. Registerförarna ska i sin tur intyga att åtgärderna har utförts eller och/eller åta sig dem. |
| --- | --- |

26.

Om registeransvariga som bortskaffar EEE inte har den nödvändiga kompetensen och/eller det tekniska kunnandet för att radera de aktuella personuppgifterna kan de anförtro uppgiften åt behöriga registerförare (t.ex. hjälpcentra, utrustningstillverkare och distributörer) i enlighet med villkoren i artikel 17.2, 17.3 och 17.4 i direktiv 95/46/EG. Registerförarna ska i sin tur intyga att åtgärderna har utförts eller och/eller åta sig dem.

| 27. | På grund av dessa beaktanden finner datatillsynsmannen att omarbetningen av direktivet utöver de bestämmelser som finns för miljöskydd bör inkludera strategier för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

27.

På grund av dessa beaktanden finner datatillsynsmannen att omarbetningen av direktivet utöver de bestämmelser som finns för miljöskydd bör inkludera strategier för uppgiftsskydd.

| 28. | Datatillsynsmannen rekommenderar därför rådet och Europaparlamentet att inkludera en särskild bestämmelse i det nuvarande förslaget som anger att direktivet är tillämpligt för bortskaffande av WEEE utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

28.

Datatillsynsmannen rekommenderar därför rådet och Europaparlamentet att inkludera en särskild bestämmelse i det nuvarande förslaget som anger att direktivet är tillämpligt för bortskaffande av WEEE utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG.

III.3.   Återanvändning eller materialåtervinning av WEEE och säkerhetsåtgärder

| 29. | Eftersom de som ansvarar för bortskaffandet av EEE tillåts fatta självständiga beslut om uppgifter som finns i EEE kan de anses vara registeransvariga
   (18). De måste därför införa interna rutiner för att undvika onödig databehandling av eventuella personuppgifter som lagras i WEEE, det vill säga behandling utöver vad som är absolut nödvändigt för att på ett effektivt sätt verifiera att uppgifterna de innehåller rensas bort. |
| --- | --- |

29.

Eftersom de som ansvarar för bortskaffandet av EEE tillåts fatta självständiga beslut om uppgifter som finns i EEE kan de anses vara registeransvariga
   (18). De måste därför införa interna rutiner för att undvika onödig databehandling av eventuella personuppgifter som lagras i WEEE, det vill säga behandling utöver vad som är absolut nödvändigt för att på ett effektivt sätt verifiera att uppgifterna de innehåller rensas bort.

| 30. | De ansvariga får dessutom inte låta obehöriga få kännedom om eller behandla uppgifter som lagras på EEE. Särskilt om lagringsmedier återvinns eller återanvänds och därför kommer ut på marknaden igen finns det en ökad risk för olämpligt utlämnande eller spridning av personuppgifter samt ett behov av att hindra obehörig tillgång till personuppgifter. |
| --- | --- |

30.

De ansvariga får dessutom inte låta obehöriga få kännedom om eller behandla uppgifter som lagras på EEE. Särskilt om lagringsmedier återvinns eller återanvänds och därför kommer ut på marknaden igen finns det en ökad risk för olämpligt utlämnande eller spridning av personuppgifter samt ett behov av att hindra obehörig tillgång till personuppgifter.

| 31. | Datatillsynsmannen rekommenderar därför att rådet och Europaparlamentet inkluderar en särskild bestämmelse i det nuvarande förslaget som förbjuder försäljning av begagnade apparater om inte lämpliga säkerhetsåtgärder har vidtagits i enlighet med moderna tekniska standarder (som att skrivas över upprepade gånger) för att radera eventuella personuppgifter som dessa kan innehålla. |
| --- | --- |

31.

Datatillsynsmannen rekommenderar därför att rådet och Europaparlamentet inkluderar en särskild bestämmelse i det nuvarande förslaget som förbjuder försäljning av begagnade apparater om inte lämpliga säkerhetsåtgärder har vidtagits i enlighet med moderna tekniska standarder (som att skrivas över upprepade gånger) för att radera eventuella personuppgifter som dessa kan innehålla.

III.4.   Så kallad ”privacy by design” och ”security by design”

| 32. | Den framtida rättsliga ramen för elektronikavfall bör inte endast inkludera en särskild bestämmelse om den vidare ekodesignprincipen för produkterna (se artikel 4 i förslaget utformning av produkter) utan även – som tidigare nämnts i andra yttranden från datatillsynsmannen (19) – en bestämmelse om principen för inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design) (20) eller närmare bestämt inom detta område inbyggda skyddsmekanismer för att skydda säkerheten (security by design) (21). Så vitt det är möjligt bör skydd av personlig integritet och uppgifter standardmässigt integreras i utformningen av elektriska och elektroniska produkter så att användarna – på ett enkelt sätt och kostnadsfritt – kan radera personuppgifter som kan finnas i apparater vid ett eventuellt bortskaffande (22). |
| --- | --- |

32.

Den framtida rättsliga ramen för elektronikavfall bör inte endast inkludera en särskild bestämmelse om den vidare ekodesignprincipen för produkterna (se artikel 4 i förslaget utformning av produkter) utan även – som tidigare nämnts i andra yttranden från datatillsynsmannen (19) – en bestämmelse om principen för inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design) (20) eller närmare bestämt inom detta område inbyggda skyddsmekanismer för att skydda säkerheten (security by design) (21). Så vitt det är möjligt bör skydd av personlig integritet och uppgifter standardmässigt integreras i utformningen av elektriska och elektroniska produkter så att användarna – på ett enkelt sätt och kostnadsfritt – kan radera personuppgifter som kan finnas i apparater vid ett eventuellt bortskaffande (22).

| 33. | Detta tillvägagångssätt har ett klart stöd i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG (23) om utformning av radioutrustning och teleterminalutrustning och i artikel 14.3 i direktiv 2002/58/EG (24). |
| --- | --- |

33.

Detta tillvägagångssätt har ett klart stöd i artikel 3.3 c i direktiv 1999/5/EG (23) om utformning av radioutrustning och teleterminalutrustning och i artikel 14.3 i direktiv 2002/58/EG (24).

| 34. | Därför bör tillverkarna ”bygga in” säkerhetsåtgärder för personlig integritet och säkerhet genom tekniska lösningar (25). Inom denna ram bör även initiativ till rekommendationer om nödvändigheten att radera eventuella personuppgifter före bortskaffandet av WEEE (gäller även tillverkare av kostnadsfria programvaror för detta ändamål) främjas och understödjas (26). |
| --- | --- |

34.

Därför bör tillverkarna ”bygga in” säkerhetsåtgärder för personlig integritet och säkerhet genom tekniska lösningar (25). Inom denna ram bör även initiativ till rekommendationer om nödvändigheten att radera eventuella personuppgifter före bortskaffandet av WEEE (gäller även tillverkare av kostnadsfria programvaror för detta ändamål) främjas och understödjas (26).

IV.   SLUTSATSER

| 35. | Med hänsyn till ovanstående rekommenderar datatillsynsmannen att dataskyddsmyndigheterna, i synnerhet genom artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd, och datatillsynsmannen blir starkt inblandade i initiativ som rör bortskaffandet av WEEE, via samråd på ett tillräckligt tidigt stadium innan relevanta åtgärder utarbetas. |
| --- | --- |

35.

Med hänsyn till ovanstående rekommenderar datatillsynsmannen att dataskyddsmyndigheterna, i synnerhet genom artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd, och datatillsynsmannen blir starkt inblandade i initiativ som rör bortskaffandet av WEEE, via samråd på ett tillräckligt tidigt stadium innan relevanta åtgärder utarbetas.

| 36. | Med hänsyn till det sammanhang som personuppgifter behandlas i rekommenderar datatillsynsmannen att förslaget bör inkludera särskilda bestämmelser






  — | som preciserar att direktivet om WEEE är tillämpligt utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG |
| --- | --- | --- |

36.

Med hänsyn till det sammanhang som personuppgifter behandlas i rekommenderar datatillsynsmannen att förslaget bör inkludera särskilda bestämmelser

—

som preciserar att direktivet om WEEE är tillämpligt utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 95/46/EG

| — | som förbjuder försäljning av begagnade apparater om inte lämpliga säkerhetsåtgärder vidtagits i enlighet med moderna tekniska standarder för att radera eventuella personuppgifter som dessa kan innehålla |
| --- | --- |

—

som förbjuder försäljning av begagnade apparater om inte lämpliga säkerhetsåtgärder vidtagits i enlighet med moderna tekniska standarder för att radera eventuella personuppgifter som dessa kan innehålla

| — | om principen för privacy by design eller security by design: så långt det är möjligt bör skydd av personlig integritet och uppgifter standardmässigt integreras i utformningen av elektriska och elektroniska produkter så att användarna – på ett enkelt sätt och kostnadsfritt – kan radera personuppgifter som kan finnas i apparater vid ett eventuellt bortskaffande. |
| --- | --- |

—

om principen för privacy by design eller security by design: så långt det är möjligt bör skydd av personlig integritet och uppgifter standardmässigt integreras i utformningen av elektriska och elektroniska produkter så att användarna – på ett enkelt sätt och kostnadsfritt – kan radera personuppgifter som kan finnas i apparater vid ett eventuellt bortskaffande.

| 37. | Datatillsynsmannen rekommenderar därför starkt att förslaget ändras i linje med direktiv 95/46/EG, enligt följande:
  —   Skäl 11:

  ”Detta direktiv bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av dataskyddslagstiftningen, särskilt direktiv 95/46/EG. Eftersom elektriska och elektroniska produkter (EEE) är en bred produktgrupp som omfattar en stor mängd olika medier lämpade för lagring av personuppgifter (såsom IT- och telekommunikationsutrustning), kan förfaranden för deras bortskaffande, i synnerhet återanvändning och materialåtervinning, medföra risker för obehörig tillgång till personuppgifter som lagras på WEEE. Därför bör så vitt det är möjligt skydd av personlig integritet och uppgifter standardmässigt integreras i utformningen av elektriska och elektroniska produkter som kan lagra personuppgifter så att användarna – på ett enkelt sätt och kostnadsfritt – kan radera uppgifter som kan finnas vid bortskaffandet.”

  —   Artikel 2.3:

  ”Detta direktiv ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av dataskyddslagstiftningen, särskilt direktiv 95/46/EG”. |
| --- | --- |

37.

Datatillsynsmannen rekommenderar därför starkt att förslaget ändras i linje med direktiv 95/46/EG, enligt följande:

—   Skäl 11:

”Detta direktiv bör tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av dataskyddslagstiftningen, särskilt direktiv 95/46/EG. Eftersom elektriska och elektroniska produkter (EEE) är en bred produktgrupp som omfattar en stor mängd olika medier lämpade för lagring av personuppgifter (såsom IT- och telekommunikationsutrustning), kan förfaranden för deras bortskaffande, i synnerhet återanvändning och materialåtervinning, medföra risker för obehörig tillgång till personuppgifter som lagras på WEEE. Därför bör så vitt det är möjligt skydd av personlig integritet och uppgifter standardmässigt integreras i utformningen av elektriska och elektroniska produkter som kan lagra personuppgifter så att användarna – på ett enkelt sätt och kostnadsfritt – kan radera uppgifter som kan finnas vid bortskaffandet.”

—   Artikel 2.3:

”Detta direktiv ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av dataskyddslagstiftningen, särskilt direktiv 95/46/EG”.

| 38. | Dessutom finner datatillsynsmannen det lämpligt att följande ändringar tas i beaktande:
  —   Artikel 4.2:

  ”Medlemsstaterna bör uppmuntra åtgärder för att främja sådan utformning och tillverkning av elektriska och elektroniska produkter som underlättar radering av personuppgifter som finns i EEE vid bortskaffandet”

  —   Artikel 8.7:

  ”Medlemsstaterna ska se till allt insamlat WEEE som innehåller personuppgifter och som behandlas för att återvinnas eller återanvändas inte säljs såvida inte uppgifterna först har avlägsnats med bästa tillgängliga teknik.”

  —   Artikel 14.6:

  ”Medlemsstaterna får kräva att användare av EEE som innehåller personuppgifter ska informeras av tillverkare och/eller distributörer, t.ex. i bruksanvisningen eller vid försäljningsstället, om nödvändigheten att radera personuppgifter som kan finnas i EEE innan bortskaffandet”. |
| --- | --- |

38.

Dessutom finner datatillsynsmannen det lämpligt att följande ändringar tas i beaktande:

—   Artikel 4.2:

”Medlemsstaterna bör uppmuntra åtgärder för att främja sådan utformning och tillverkning av elektriska och elektroniska produkter som underlättar radering av personuppgifter som finns i EEE vid bortskaffandet”

—   Artikel 8.7:

”Medlemsstaterna ska se till allt insamlat WEEE som innehåller personuppgifter och som behandlas för att återvinnas eller återanvändas inte säljs såvida inte uppgifterna först har avlägsnats med bästa tillgängliga teknik.”

—   Artikel 14.6:

”Medlemsstaterna får kräva att användare av EEE som innehåller personuppgifter ska informeras av tillverkare och/eller distributörer, t.ex. i bruksanvisningen eller vid försäljningsstället, om nödvändigheten att radera personuppgifter som kan finnas i EEE innan bortskaffandet”.

Utfärdat i Bryssel den 14 april 2010.

Peter HUSTINX

Europeiska dataillsynsmannen

---

(1)  KOM(2008) 0810 slutlig.

1

(2)  EUT L 37, 13.2.2003, s. 24.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter, EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  Se dom av den 23 februari i mål C-42/97, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, REG 1999, s. I-869, punkt 43.

4

(5)  Se även bland annat dom av den 30 januari 2001 i mål C-36/98, Spanien mot rådet, REG 2001, s. I-779, punkt 59: ”Om bedömningen av en gemenskapsrättsakt visar att den har ett dubbelt syfte eller två beståndsdelar och om det framgår att en av dessa kan identifieras som den huvudsakliga eller avgörande beståndsdelen, medan den andra endast är av underordnad betydelse, skall rättsakten endast antas med stöd av en rättslig grund, nämligen den som bestäms av syftet eller av den huvudsakliga eller avgörande beståndsdelen.”

5

(6)  Interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter, EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

6

(7)  Se arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (omarbetning). Konsekvensbedömning av den 3 december 2008 (KOM(2008) 0810 slutlig) SEK(2008) 2933, s. 17.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

8

(9)  För definition av registeransvarig, se artikel 2 d i direktiv 95/46/EG.

9

registeransvarig

(10)  Se artikel 8, direktiv 95/46/EG.

10

(11)  Se yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen om byrån för stora IT-system (EUT C 70, 19.3.2010, s. 13), punkterna 46 och 47, yttrandet om förslaget till ett direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT C 128, 6.6.2009, s. 20, punkterna 27–31.

11

(12)  Se artikel 3 i samma direktiv.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen. EUT L 337, 18.12.2009, s. 11.

13

(14)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (omarbetning), SEK(2008) 2933, 3.12.2008, se dock United Nations University, översyn 2008 av direktiv 2002/96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (omarbetning), Europeiska kommissionen, Belgien, 2007, s. 273 (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); (Data security is also an issue — removing personal data from a hard-drive).

14

(15)  Se t.ex. BBC:s artikel på Internet Children’s files on eBay computer av den 4 maj 2007 som handlar om försäljning på eBay av en dator som innehöll personuppgifter om fosterbarn och adoptivbarn (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm), se även BBC:s artikel på Internet Bank customer data sold on eBay av den 26 augusti 2008 som handlar om försäljning på eBay av en hårddisk som innehöll personuppgifter om en miljon bankkunder (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

Children’s files on eBay computer

Bank customer data sold on eBay

(16)  Se HP från samrådet med berörda parter om översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (WEEE), s. 7–8; DELL (synpunkter på utkastet), översyn av alternativen för WEEE från samrådet med berörda parter om översyn av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (WEEE), s. 2, punkterna 1.1 och 4 samt 1.3 (3.6.2008), Royal Philips Electronics ståndpunkt och förslag från samrådet med berörda parter om översyn av direktivet om WEEE, s. 12 (5.6.2008) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). Se även svaren på samrådet om WEEE, sammanfattning av svaren och regeringens svar vid det fjärde samrådet om införandet av direktiven 2002/96/EG och 2003/108/EG om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter, december 2006, s. 30 ”Data protection and security. Some waste management companies would like there to be some guidance issued on data protection and security, particularly in light of the fact they will be handling sensitive data” (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Electrical and Electronic Waste and Data Protection, 13 oktober 2008 (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), även omnämnt i den tolfte årsrapporten från artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd den 16 juni 2009, s. 57; se även rekommendationerna från den internationella arbetsgruppen för uppgiftsskydd inom telekommunikationer som handlar om uppgiftsskydd och elektronikavfall, Sofia, 12–13.3.2009 (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

(18)  I sitt yttrande Opinion 1/2010 on the concepts of ”controller” and ”processor” som antogs den 16 februari 2010 fastslår artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd (WP 169) att begreppet registeransvarig är [...] funktionellt, i meningen att avsikten är att skyldigheter ska tilldelas där det faktiska inflytandet finns, och därför grundas på en faktisk snarare än formell analys.

18

faktisk

(19)  Se t.ex. rapporten från Europeiska datatillsynsmannen och EU:s ramprogram för forskning och utveckling av den 28 april 2008, s. 2; yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen som handlar om intelligenta transportsystem (EUT C 47, 25.2.2010, s. 6); yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen som handlar om övervakning av läkemedel (EUT C 229, 23.9.2009, s. 19).

19

(20)  För en vid tillämpning av principen, se artikel 29-arbetsgruppen för uppgiftsskydd – arbetsgruppen för polisiära och rättsliga frågor, personlig integritet i framtiden. Det gemensamma bidraget till Europeiska kommissionens samråd om den rättsliga ramen för de grundläggande rättigheterna till skydd av personuppgifter, WP 168, som antogs den 1 december 2009, s. 3 och 12; se även kommissionens rekommendation om genomförandet av principerna om integritets- och dataskydd i tillämpningar som stöds av radiofrekvensidentifiering, C(2009) 3200 slutlig, s. 8.

20

(21)  Se kommissionens meddelande: En europeisk agenda för forskning och innovation inom säkerhetsområdet – kommissionens initiala ställningstagande till Esrifs huvudsakliga resultat och rekommendationer, KOM(2009) 0691 slutlig, s. 6 och 14.

21

(22)  Se även yttrandet från Europeiska datatillsynsmannen av den 18 mars 2010 om att främja förtroendet för informationssamhället genom att stödja skydd av personuppgifter och privatlivet.

22

(23)  I artikel 3.3 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse föreskrivs att kommissionen får ”besluta att utrustning i vissa utrustningsklasser eller viss slags utrustning ska vara så konstruerad att [...] den innehåller skyddsmekanismer för att säkerställa att användarens och abonnentens personuppgifter och privatliv skyddas” (EGT L 91, 7.4.1999, s. 10).

23

(24)  ”När så krävs får åtgärder vidtas för att säkerställa att terminalutrustning är konstruerad så att den är förenlig med användarnas rätt till skydd och kontroll av sina personuppgifter i enlighet med direktiv 1999/5/EG och rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation”. Se även skäl 46 i samma direktiv som omnämns i fotnot 13.

24

(25)  Till stöd för detta strategiperspektiv se även V. Redings inledningsanförande vid dataskyddsdagen den 28 januari 2010, Europaparlamentet, Bryssel, anförande/10/16 där Reding menar att ”företag måste använda sin innovationsförmåga för att förbättra skyddet för personlig integritet och personuppgifter redan i början av utvecklingscykeln. Inbyggda skyddsmekanismer för att skydda den personliga integriteten (privacy by design) är en princip som främjar både medborgarnas och företagens intressen. Privacy by design kommer att leda till bättre skydd för den enskilde samt till förtroende och tillförsikt när det gäller nya tjänster och produkter som i sin tur kommer att inverka positivt på ekonomin. Jag har sett några uppmuntrande exempel, men mycket mer återstår att göra”.

25

(26)  Se t.ex. Kanadas ridande polis, B2-002 — IT Media Overwrite and Secure Erase Products (05/2009) på http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/22

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall där kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2010/C 280/03

| Datum för antagande av beslutet | 6.7.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 42/10 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Rättslig grund | Lag om stöd för upphörande med att bedriva jordbruk (612/2006) senast ändrad genom lag 1787/2009; statsrådets förordning om tekniskt bistånd till utvecklingsprogrammet för landsbygden (25/2007). |
| Typ av stödåtgärd | Stöd för förtidspensionering |
| Syfte | Utveckling av en viss sektor |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 184 miljoner EUR |
| Stödnivå | Varierande |
| Varaktighet | Fr.o.m. 1.1.2011 t.o.m. 31.12.2014 |
| Ekonomisk sektor | Primär produktion av jordbruksprodukter |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Datum för antagande av beslutet

6.7.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 42/10

Medlemsstat

Finland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Rättslig grund

Lag om stöd för upphörande med att bedriva jordbruk (612/2006) senast ändrad genom lag 1787/2009; statsrådets förordning om tekniskt bistånd till utvecklingsprogrammet för landsbygden (25/2007).

Typ av stödåtgärd

Stöd för förtidspensionering

Syfte

Utveckling av en viss sektor

Stödform

Direktstöd

Budget

184 miljoner EUR

Stödnivå

Varierande

Varaktighet

Fr.o.m. 1.1.2011 t.o.m. 31.12.2014

Ekonomisk sektor

Primär produktion av jordbruksprodukter

Den beviljande myndighetens namn och adress

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 131/10 |
| Medlemsstat | Bulgarien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Rättslig grund | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98
  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller exceptionella händelser |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Total budget: 600 miljoner BGN |
| Stödnivå | 80 % |
| Varaktighet | Till och med 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Datum för antagande av beslutet

20.7.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 131/10

Medlemsstat

Bulgarien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Rättslig grund

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller exceptionella händelser

Stödform

Direktstöd

Budget

Total budget: 600 miljoner BGN

Stödnivå

80 %

Varaktighet

Till och med 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 9.7.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 133/10 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Provincia autonoma di Bolzano |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Rättslig grund | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd till skogsbrukssektorn |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Totalt maximibelopp: 30 miljoner EUR |
| Stödnivå | Upp till 100 % av stödberättingande kostnader |
| Varaktighet | 2010–2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbrukssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

9.7.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 133/10

Medlemsstat

Italien

Region

Provincia autonoma di Bolzano

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Rättslig grund

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd till skogsbrukssektorn

Stödform

Direktstöd

Budget

Totalt maximibelopp: 30 miljoner EUR

Stödnivå

Upp till 100 % av stödberättingande kostnader

Varaktighet

2010–2013

Ekonomisk sektor

Skogsbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 4.6.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 148/10 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Provincia autonoma di Trento |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Rättslig grund | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd till skogsbrukssektorn |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Årlig högsta utgift: 3,25 milj. EUR
  Totalt maximibelopp: 13 milj. EUR |
| Stödnivå | Upp till 100 % av stödberättigande kostnader |
| Varaktighet | T.o.m. den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbrukssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

4.6.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 148/10

Medlemsstat

Italien

Region

Provincia autonoma di Trento

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Rättslig grund

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd till skogsbrukssektorn

Stödform

Direktstöd

Budget

Årlig högsta utgift: 3,25 milj. EUR

Totalt maximibelopp: 13 milj. EUR

Stödnivå

Upp till 100 % av stödberättigande kostnader

Varaktighet

T.o.m. den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Skogsbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 17.6.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 209/10 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | Departementen Charente-Maritime, Vendée och Gironde |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Rättslig grund | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Datum för antagande av beslutet

17.6.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 209/10

Medlemsstat

Frankrike

Region

Departementen Charente-Maritime, Vendée och Gironde

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Rättslig grund

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Kompensationsstöd för skador på jordbruksproduktionen eller produktionsmedel

Stödform

Direktstöd

Budget

Upp till 43 000 000 EUR

Stödnivå

Upp till 60 %

Varaktighet

4 år

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Ministère de l’alimentation, de l’agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l’alimentation, de l’agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/26

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall där kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2010/C 280/04

| Datum för antagande av beslutet | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 414/09 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aides de l’Agence de l’eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Rättslig grund | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).
  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för miljöåtgärder inom jordbruket |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | | Årlig utgift: 21,33 miljoner EUR |

Datum för antagande av beslutet

16.7.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 414/09

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aides de l’Agence de l’eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Rättslig grund

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för miljöåtgärder inom jordbruket

Stödform

Direktstöd

Budget

Årlig utgift: 21,33 miljoner EUR

| | Totalt belopp: 64 miljoner EUR |
| --- | --- |

Totalt belopp: 64 miljoner EUR

Stödnivå

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet

2010–2012

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Agence de l’eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l’eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 3.2.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 582/09 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sardegna |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Rättslig grund | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»
  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21
  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Omstrukturering av ett företag i svårigheter |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 294 540 EUR |
| Stödnivå | 75 % |
| Varaktighet | Efter kommissionens godkännande av stödet |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk (vinproduktion) |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

3.2.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 582/09

Medlemsstat

Italien

Region

Sardegna

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Rättslig grund

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Omstrukturering av ett företag i svårigheter

Stödform

Direktstöd

Budget

294 540 EUR

Stödnivå

75 %

Varaktighet

Efter kommissionens godkännande av stödet

Ekonomisk sektor

Jordbruk (vinproduktion)

Den beviljande myndighetens namn och adress

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | NN 26/10 |
| Medlemsstat | Tjeckien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Rättslig grund | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd knutet till skattebefrielser enligt direktiv 2003/96/EG |
| Stödform | Skatteförmån |
| Budget | | Totalt: 6 800 miljoner CZK (ca 272 miljoner EUR) |

Datum för antagande av beslutet

20.7.2010

Referensnummer för statligt stöd

NN 26/10

Medlemsstat

Tjeckien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Rättslig grund

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd knutet till skattebefrielser enligt direktiv 2003/96/EG

Stödform

Skatteförmån

Budget

Totalt: 6 800 miljoner CZK (ca 272 miljoner EUR)

| | Årligen: 1 700 miljoner CZK (ca 68 miljoner EUR) |
| --- | --- |

Årligen: 1 700 miljoner CZK (ca 68 miljoner EUR)

Stödnivå

60 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet

T.o.m. den 31 december 2013

Ekonomisk sektor

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 213/10 |
| Medlemsstat | Estland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Rättslig grund | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Typ av stödåtgärd | Stöd till skogsbrukssektorn |
| Syfte | Skogsbruk |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Total budget på 326 miljoner EEK (ca 20,8 miljoner EUR) |
| Stödnivå | Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna |
| Varaktighet | Från dagen för kommissionens beslut t.o.m. den 31 december 2013 |
| Ekonomisk sektor | Skogsbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Datum för antagande av beslutet

16.7.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 213/10

Medlemsstat

Estland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Rättslig grund

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Typ av stödåtgärd

Stöd till skogsbrukssektorn

Syfte

Skogsbruk

Stödform

Direktstöd

Budget

Total budget på 326 miljoner EEK (ca 20,8 miljoner EUR)

Stödnivå

Upp till 100 % av de stödberättigande kostnaderna

Varaktighet

Från dagen för kommissionens beslut t.o.m. den 31 december 2013

Ekonomisk sektor

Skogsbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/29

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2010/C 280/05

| Datum för antagande av beslutet | 12.8.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 83/10 |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Sardegna |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Rättslig grund | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà».
  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2
  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Omstrukturering av ett medelstort företag |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | 1 miljon euro |
| Stödnivå | 33,3 % av de sammanlagda omstruktureringskostnaderna (3 miljoner) |
| Varaktighet | Stöd för ett särskilt ändamål |
| Ekonomisk sektor | Jordbruk |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Datum för antagande av beslutet

12.8.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 83/10

Medlemsstat

Italien

Region

Sardegna

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Rättslig grund

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà».

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Omstrukturering av ett medelstort företag

Stödform

Direktstöd

Budget

1 miljon euro

Stödnivå

33,3 % av de sammanlagda omstruktureringskostnaderna (3 miljoner)

Varaktighet

Stöd för ett särskilt ändamål

Ekonomisk sektor

Jordbruk

Den beviljande myndighetens namn och adress

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/30

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall där kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES, utom när det gäller produkter som omfattas av bilaga I till fördraget)

2010/C 280/06

| Datum för antagande av beslutet | 7.4.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 716/09 |
| Medlemsstat | Grekland |
| Region | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Rättslig grund | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Typ av stödåtgärd | Ersättning för skador på tillgångar för jordbruksproduktion med anledning av en exceptionell händelse |
| Syfte | Exceptionella händelser |
| Stödform | Direktstöd |
| Budget | Total budget 8 milj. EUR |
| Stödnivå | Producenter som drabbats av skador på minst 30 % har rätt till stöd. Stödnivån beror på typ av skada och varierar mellan 50 %–80 %. |
| Varaktighet | Från det att stödet godkänts till den 31 december 2013 |
| Ekonomisk sektor | Jordbrukssektorn |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Datum för antagande av beslutet

7.4.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 716/09

Medlemsstat

Grekland

Region

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Rättslig grund

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Typ av stödåtgärd

Ersättning för skador på tillgångar för jordbruksproduktion med anledning av en exceptionell händelse

Syfte

Exceptionella händelser

Stödform

Direktstöd

Budget

Total budget 8 milj. EUR

Stödnivå

Producenter som drabbats av skador på minst 30 % har rätt till stöd. Stödnivån beror på typ av skada och varierar mellan 50 %–80 %.

Varaktighet

Från det att stödet godkänts till den 31 december 2013

Ekonomisk sektor

Jordbrukssektorn

Den beviljande myndighetens namn och adress

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/31

---

Eurons växelkurs (1)

15 oktober 2010

2010/C 280/07

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4089 |
| JPY | japansk yen | 114,28 |
| DKK | dansk krona | 7,4564 |
| GBP | pund sterling | 0,87750 |
| SEK | svensk krona | 9,2230 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3423 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0925 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,515 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 274,18 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7097 |
| PLN | polsk zloty | 3,9050 |
| RON | rumänsk leu | 4,2765 |
| TRY | turkisk lira | 1,9808 |
| AUD | australisk dollar | 1,4142 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4165 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,9300 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8565 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,8244 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 564,64 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5833 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,3568 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3355 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 530,82 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,3443 |
| PHP | filippinsk peso | 60,847 |
| RUB | rysk rubel | 42,5650 |
| THB | thailändsk baht | 42,015 |
| BRL | brasiliansk real | 2,3369 |
| MXN | mexikansk peso | 17,4580 |
| INR | indisk rupie | 62,1320 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4089

JPY

japansk yen

114,28

DKK

dansk krona

7,4564

GBP

pund sterling

0,87750

SEK

svensk krona

9,2230

CHF

schweizisk franc

1,3423

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0925

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,515

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

274,18

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7097

PLN

polsk zloty

3,9050

RON

rumänsk leu

4,2765

TRY

turkisk lira

1,9808

AUD

australisk dollar

1,4142

CAD

kanadensisk dollar

1,4165

HKD

Hongkongdollar

10,9300

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8565

SGD

singaporiansk dollar

1,8244

KRW

sydkoreansk won

1 564,64

ZAR

sydafrikansk rand

9,5833

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,3568

HRK

kroatisk kuna

7,3355

IDR

indonesisk rupiah

12 530,82

MYR

malaysisk ringgit

4,3443

PHP

filippinsk peso

60,847

RUB

rysk rubel

42,5650

THB

thailändsk baht

42,015

BRL

brasiliansk real

2,3369

MXN

mexikansk peso

17,4580

INR

indisk rupie

62,1320

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/32

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 14 oktober 2010

om återinrättande av högnivågruppen CARS 21 för bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt i Europeiska unionen

2010/C 280/08

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 173 i EUF-fördraget ska Europeiska unionen och medlemsstaterna säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga. Enligt artikel 191 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön samt främja åtgärder för att bekämpa klimatförändringar. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 173 i EUF-fördraget ska Europeiska unionen och medlemsstaterna säkerställa att det finns nödvändiga förutsättningar för unionsindustrins konkurrensförmåga. Enligt artikel 191 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön samt främja åtgärder för att bekämpa klimatförändringar.

| (2) | Inom ramen för kommissionens näringspolitik utmynnade verksamheten inom CARS 21 (Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century), som inleddes 2005, i rekommendationer på kort, medellång och lång sikt om de politiska ramarna för Europeiska unionens bilindustri i syfte att stärka den totala konkurrenskraften och sysselsättningen samt förbättra säkerhet och miljövänlighet till ett för konsumenten överkomligt pris. |
| --- | --- |

(2)

Inom ramen för kommissionens näringspolitik utmynnade verksamheten inom CARS 21 (Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century), som inleddes 2005, i rekommendationer på kort, medellång och lång sikt om de politiska ramarna för Europeiska unionens bilindustri i syfte att stärka den totala konkurrenskraften och sysselsättningen samt förbättra säkerhet och miljövänlighet till ett för konsumenten överkomligt pris.

| (3) | I meddelandet EUROPA 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla
   (1) lägger kommissionen fram förslag om att modernisera transportsektorn, minska dess koldioxidutsläpp och främja ny teknik som elbilar. Syftet med det centrala initiativet En näringspolitik för globaliseringens tidevarv är att skissera en näringspolitik som skapar de bästa förutsättningarna för att upprätthålla och utveckla en stark, konkurrensduglig och diversifierad industribas i Europa och främja hållbarheten genom att stödja tillverkningsindustriernas övergång till ökad energi- och resurseffektivitet. Syftet med det centrala initiativet Ett resurseffektivt Europa är att främja omfattande infrastruktursatsningar, såsom utbyggnad av nätinfrastruktur för elektriska transportmedel, intelligent trafikledning och framför allt ny teknik som el- och hybridbilar. |
| --- | --- |

(3)

I meddelandet EUROPA 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla
   (1) lägger kommissionen fram förslag om att modernisera transportsektorn, minska dess koldioxidutsläpp och främja ny teknik som elbilar. Syftet med det centrala initiativet En näringspolitik för globaliseringens tidevarv är att skissera en näringspolitik som skapar de bästa förutsättningarna för att upprätthålla och utveckla en stark, konkurrensduglig och diversifierad industribas i Europa och främja hållbarheten genom att stödja tillverkningsindustriernas övergång till ökad energi- och resurseffektivitet. Syftet med det centrala initiativet Ett resurseffektivt Europa är att främja omfattande infrastruktursatsningar, såsom utbyggnad av nätinfrastruktur för elektriska transportmedel, intelligent trafikledning och framför allt ny teknik som el- och hybridbilar.

| (4) | I kommissionens meddelande En EU-strategi för rena och energieffektiva fordon
   (2) anges mål på kort och lång sikt för stöd till forskning och innovation, produktion och distribution av energi, ökad sysselsättning och spridning på marknaden av miljövänliga fordon. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens meddelande En EU-strategi för rena och energieffektiva fordon
   (2) anges mål på kort och lång sikt för stöd till forskning och innovation, produktion och distribution av energi, ökad sysselsättning och spridning på marknaden av miljövänliga fordon.

| (5) | Det är således nödvändigt att inrätta en expertgrupp för den europeiska bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt, med utgångspunkt i verksamheten inom CARS 21, och fastställa dess uppgifter och sammansättning. |
| --- | --- |

(5)

Det är således nödvändigt att inrätta en expertgrupp för den europeiska bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt, med utgångspunkt i verksamheten inom CARS 21, och fastställa dess uppgifter och sammansättning.

| (6) | Gruppen bör bidra till att utpeka insatser och åtgärder på EU-nivå, nationell nivå och av andra berörda parter, för att främja konkurrenskraft och hållbar tillväxt hos bilindustrin i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(6)

Gruppen bör bidra till att utpeka insatser och åtgärder på EU-nivå, nationell nivå och av andra berörda parter, för att främja konkurrenskraft och hållbar tillväxt hos bilindustrin i Europeiska unionen.

| (7) | Gruppen bör bestå av företrädare för Europaparlamentet, kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter från näringslivet och civilsamhället, särskilt företrädare för konsumenter, fackliga organisationer och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

(7)

Gruppen bör bestå av företrädare för Europaparlamentet, kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter från näringslivet och civilsamhället, särskilt företrädare för konsumenter, fackliga organisationer och icke-statliga organisationer.

| (8) | Det bör finnas bestämmelser för gruppmedlemmarnas utlämnande av information, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (3). |
| --- | --- |

(8)

Det bör finnas bestämmelser för gruppmedlemmarnas utlämnande av information, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (3).

| (9) | Personuppgifter för medlemmar bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4). |
| --- | --- |

(9)

Personuppgifter för medlemmar bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4).

| (10) | Det bör fastställas en tillämpningsperiod för detta beslut. Kommissionen kommer i god tid att överväga om perioden bör förlängas. |
| --- | --- |

(10)

Det bör fastställas en tillämpningsperiod för detta beslut. Kommissionen kommer i god tid att överväga om perioden bör förlängas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gruppen

Härmed återinrättas en högnivågrupp för konkurrenskraft och hållbar tillväxt hos bilindustrin i Europeiska unionen, nedan kallad gruppen, som tidigare verkat på informell basis under beteckningen CARS 21.

Artikel 2

Uppgifter

Gruppen ska ha följande uppgifter:

| 1. | Att genomföra ekonomiska och statistiska analyser av de faktorer som driver strukturförändringarna i bilindustrin samt av andra faktorer som påverkar konkurrensläget för EU:s bilindustri. |
| --- | --- |

1.

Att genomföra ekonomiska och statistiska analyser av de faktorer som driver strukturförändringarna i bilindustrin samt av andra faktorer som påverkar konkurrensläget för EU:s bilindustri.

| 2. | Att bistå kommissionen i frågor som är kopplade till bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt. |
| --- | --- |

2.

Att bistå kommissionen i frågor som är kopplade till bilindustrins konkurrenskraft och hållbara tillväxt.

| 3. | Att bidra till en smidig, balanserad ekonomisk och social övergång genom att föregripa och hantera omstruktureringsprocessen, behoven av färdigheter och de därtill hörande behoven av kvalifikationer, under hänsynstagande till det europeiska partnerskapet för att föregripa förändringarna i bilindustrin. |
| --- | --- |

3.

Att bidra till en smidig, balanserad ekonomisk och social övergång genom att föregripa och hantera omstruktureringsprocessen, behoven av färdigheter och de därtill hörande behoven av kvalifikationer, under hänsynstagande till det europeiska partnerskapet för att föregripa förändringarna i bilindustrin.

| 4. | Att utforma ett antal sektorspecifika politiska rekommendationer riktade till beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå samt till organisationer från industrin och det civila samhället. |
| --- | --- |

4.

Att utforma ett antal sektorspecifika politiska rekommendationer riktade till beslutsfattare på EU-nivå och nationell nivå samt till organisationer från industrin och det civila samhället.

| 5. | Att bistå kommissionen när denna genomför politiken i EUROPA 2020-strategin, dess initiativ för ett resurseffektivt Europa, dess initiativ för en näringspolitik för globaliseringens tidevarv och dess meddelande om rena och energieffektiva fordon KOM(2010) 186 i syfte att nå målet att bevara en konkurrenskraftig, hållbar bilindustri i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

5.

Att bistå kommissionen när denna genomför politiken i EUROPA 2020-strategin, dess initiativ för ett resurseffektivt Europa, dess initiativ för en näringspolitik för globaliseringens tidevarv och dess meddelande om rena och energieffektiva fordon KOM(2010) 186 i syfte att nå målet att bevara en konkurrenskraftig, hållbar bilindustri i Europeiska unionen.

| 6. | Att utveckla principer för god sed i syfte att främja insyn i handels- och avtalsrelationer mellan parter i vertikala avtal i motorfordonssektorn. |
| --- | --- |

6.

Att utveckla principer för god sed i syfte att främja insyn i handels- och avtalsrelationer mellan parter i vertikala avtal i motorfordonssektorn.

| 7. | Att ge råd om särskilda aspekter av genomförandet av kommissionens strategi för smart, hållbar tillväxt för alla till och med 2020. |
| --- | --- |

7.

Att ge råd om särskilda aspekter av genomförandet av kommissionens strategi för smart, hållbar tillväxt för alla till och med 2020.

Artikel 3

Medlemskap – utseende av medlemmar

1.   Gruppen ska bestå av högst 40 medlemmar.

2.   Medlemmarna ska tillsättas i egenskap av privatpersoner. Varje medlem i gruppen skall utse en personlig företrädare till en förberedande undergrupp, nedan kallad förberedande undergruppen.

3.   Gruppens medlemmar ska utses av kommissionen bland berörda parter på hög nivå med behörighet och ansvar inom områden som är kopplade till konkurrenskraften och den hållbara tillväxten för EU:s bilindustri. Sammansättningen ska återspegla en balanserad representation av olika berörda parter. Gruppen ska inbegripa företrädare för Europaparlamentet, kommissionen, medlemsstaterna, aktörer i den industriella förädlingskedjan, fackliga organisationer och civilsamhället (icke-statliga organisationer och konsumenter).

4.   Medlemmarna utses på två år. De ska ha kvar sina uppdrag tills de ersätts eller tills deras mandatperiod löper ut. Mandatet får förnyas.

5.   De medlemmar som inte längre aktivt kan medverka vid gruppens överläggningar, som avgår eller som inte iakttar bestämmelserna i artikel 339 i fördraget får ersättas för den tid som återstår av deras mandatperiod.

6.   Namnen på de personer som utses i egenskap av privatpersoner ska offentliggöras i registret över kommissionens expertgrupper och liknande enheter, nedan kallat registret.

7.   Personuppgifter ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 4

Verksamhet

1.   Gruppens ordförande ska vara en företrädare för kommissionen.

2.   Den förberedande undergruppen ska förbereda diskussioner, ståndpunkter och råd om åtgärder och strategier som ska rekommenderas av gruppen. I detta syfte ska den samarbeta nära med de behöriga avdelningarna vid kommissionen.

3.   Gruppen får efter överenskommelse med kommissionens avdelningar inrätta arbetsgrupper, utöver den förberedande undergruppen, för att granska särskilda frågor som rör gruppens verksamhet och på grundval av ett uppdrag som gruppen fastställer. Arbetsgrupperna ska upplösas så snart deras uppdrag har fullgjorts.

4.   Kommissionens företrädare får för ett visst tillfälle bjuda in externa experter eller observatörer med specialkompetens i en fråga på dagordningen att delta i gruppens, undergruppens eller arbetsgruppernas arbete. Kommissionens företrädare får dessutom ge observatörsstatus till enskilda, organisationer enligt definitionen i regel 8.3 i de allmänna reglerna om expertgrupper, EU-organ och anslutarländer.

5.   Medlemmar i expertgrupper och deras företrädare, liksom inbjudna experter och observatörer, ska vara underkastade tystnadsplikt enligt fördragen och deras genomförandebestämmelser, liksom kommissionens säkerhetsbestämmelser när det gäller skydd av sekretessbelagda EU-uppgifter enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom. Om de åsidosätter dessa skyldigheter kan kommissionen vidta lämpliga åtgärder.

6.   Information som en person har erhållit genom att delta i gruppens eller en tillfällig arbetsgrupps överläggningar eller arbete får inte röjas om den enligt kommissionens uppfattning rör konfidentiella frågor.

7.   Gruppens, den förberedande undergruppens och arbetsgruppernas möten ska hållas i kommissionens lokaler. Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatstjänster. Andra kommissionstjänstemän med intresse av att delta i överläggningarna får delta i gruppens, den förberedande undergruppens och arbetsgruppernas möten.

8.   Gruppen skall anta sin arbetsordning på grundval av kommissionens standardiserade arbetsordning (5).

9.   Kommissionen ska offentliggöra relevant information om den verksamhet som bedrivs av gruppen i registret eller via en länk från registret till en särskild webbplats. Den slutliga rapporten ska offentliggöras så snart som möjligt efter gruppens avslutande möte.

Artikel 5

Möteskostnader

1.   Personer som deltar i gruppens verksamhet ska inte få någon ersättning för sina tjänster.

2.   Kommissionen ska i enlighet med gällande regler inom institutionen ersätta de kostnader för resor och uppehälle som deltagarna ådrar sig i samband med gruppens verksamhet.

3.   De kostnaderna ska ersättas inom ramarna för tillgängliga anslag enligt det årliga budgetförfarandet.

Artikel 6

Tillämpning

Detta beslut ska tillämpas till och med den 14 oktober 2012.

Utfärdat i Bryssel den 14 oktober 2010.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  KOM(2010) 2020.

1

(2)  KOM(2010) 186.

2

(3)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

3

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EUT L 55/61, 5.3.2010, s. 61.

5

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/35

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 280/09

| 1. | Kommissionen mottog den 8 oktober 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget BASF SE (BASF, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Cognis GmbH (Cognis, Tyskland), genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 8 oktober 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget BASF SE (BASF, Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Cognis GmbH (Cognis, Tyskland), genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | BASF: Kemikalier, plaster, funktionskemikalier, jordbrukslösningar och funktionella lösningar samt olja och gas, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

BASF: Kemikalier, plaster, funktionskemikalier, jordbrukslösningar och funktionella lösningar samt olja och gas,

| — | Cognis: Specialkemikalier och näringsämnen. |
| --- | --- |

—

Cognis: Specialkemikalier och näringsämnen.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5927 – BASF/Cognis, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5927 – BASF/Cognis, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/36

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 280/10

| 1. | Kommissionen mottog den 8 oktober 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited (CVCII, Jersey), kontrollerat av Citigroup, Inc. (Förenta staterna), och Advance Properties OOD (Advance Properties, Bulgarien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Huvepharma AD (Huvepharma, Bulgarien), för närvarande ensamt kontrollerat av Advance Properties, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 8 oktober 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited (CVCII, Jersey), kontrollerat av Citigroup, Inc. (Förenta staterna), och Advance Properties OOD (Advance Properties, Bulgarien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Huvepharma AD (Huvepharma, Bulgarien), för närvarande ensamt kontrollerat av Advance Properties, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Citigroup: Finansiella tjänster inklusive banktjänster, mäklartjänster och förvaltning av riskkapitalfonder, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Citigroup: Finansiella tjänster inklusive banktjänster, mäklartjänster och förvaltning av riskkapitalfonder,

| — | Advance Properties: Investeringar inom områdena läkemedel, fastigheter, energi och sjöfart, |
| --- | --- |

—

Advance Properties: Investeringar inom områdena läkemedel, fastigheter, energi och sjöfart,

| — | Huvepharma: Läkemedel med inriktning på djurhälsa och närings- produkter. |
| --- | --- |

—

Huvepharma: Läkemedel med inriktning på djurhälsa och närings- produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/37

---

Meddelande från Konungariket Nederländernas ekonomiministerium i enlighet med artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 94/22/EG om villkoren för beviljande och utnyttjande av tillstånd för prospektering efter samt undersökning och utvinning av kolväten

2010/C 280/11

Nederländernas ekonomiministerium meddelar härmed att en ansökan om tillstånd för prospektering efter kolväten har inkommit för det område som på kartan i bilaga 3 till förordningen om gruvdrift (Mijnbouwregeling, Staatscourant nr 245/2002) betecknas som en del av sektor P18, nedan kallat P18b.

Ministeriet för ekonomiska frågor uppmanar alla intressenter att inkomma med konkurrerande ansökningar om tillstånd för prospektering efter kolväten i sektoravsnitt P18b av den nederländska kontinentalsockeln i enlighet med ovannämnda förordning och artikel 15 i lagen om gruvdrift (Mijnbouwwet, Staatsblad nr 542/2002).

Sektoravsnitt P18b avgränsas av breddgraderna genom punktparen A–B och H–I, av längdgraden genom punktparen B–C, G–H och A–I och av storcirkeln genom punktparen C–D och E–AF, genom cirkelbåge 1 genom punkterna D och E och genom cirkebåge 2 genom punkterna F och G.

Dessa punkter har följande koordinater:

| Punkt | ° | ′ | ′′ Östlig längd | ° | ′ | ′′ Nordlig bredd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Punkt

°

′

′′ Östlig längd

°

′

′′ Nordlig bredd

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Cirkelbåge 1 har en mittpunkt med koordinaterna 3° 54′ 0,000′′ östlig längd, 52° 1′ 30,000′′ nordlig bredd, och en radie av fem sjömil.

Cirkelbåge 2 har en mittpunkt med koordinaterna 3° 53′ 34,000′′ östlig längd, 52° 1′ 46,000′′ nordlig bredd, och en radie av fem sjömil.

Punkternas läge uttrycks som geografiska koordinater enligt det europeiska koordinatsystemet.

Sektoravsnitt P18b har en yta på 313,2 km2.

Behörig myndighet för utfärdande av tillstånd är ekonomiministeriet. De kriterier, villkor och krav som anges i artiklarna 5.1, 5.2 och 6.2 i direktivet har införts i lagen om gruvdrift (Mijnbouwwet, Staatsblad nr 542/2002).

Ansökningarna kan lämnas in under 13 veckor efter det att detta meddelande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Ansökningarna ska skickas till följande adress:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Ansökningar som inkommer efter det att denna tidsfrist har löpt ut kommer inte att beaktas.

Senast 12 månader efter det att tidsfristen har löpt ut kommer ett beslut att fattas om de inkomna ansökningarna.

Ytterligare upplysningar kan erhållas från E. J. Hoppel, tfn +31 703797088.

---

Rättelser

| 16.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 280/39

---

Rättelse till offentliggörande av ansökan om erkännande av ett traditionellt uttryck enligt artikel 33 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 275 av den 12 oktober 2010
  )

2010/C 280/12

På sidorna 11, 13 och 18 ska orden ”Medlemsstatens behöriga myndighet:” tas bort.

---