# Az Európai Unió C 280/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.280.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 280 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. október 16. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.280.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 280

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. október 16.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Adatvédelmi Biztos |
| 2010/C 280/01 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az információs társadalom iránti bizalomnak az adatok és a magánélet védelme elősegítése révén történő erősítéséről | 1 |
| 2010/C 280/02 | Az európai adatvédelmi biztos véleménye az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról | 16 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

2010/C 280/01

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az információs társadalom iránti bizalomnak az adatok és a magánélet védelme elősegítése révén történő erősítéséről

1

2010/C 280/02

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

16

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 280/03 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 30 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 280/03

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

30

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 280/07 | Euro-átváltási árfolyamok | 31 |
| 2010/C 280/08 | A Bizottság határozata (2010. október 14.) az európai uniós gépjárműipar versenyképességével és fenntartható növekedésével foglalkozó CARS 21 magas szintű munkacsoport újraindításáról | 32 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 280/07

Euro-átváltási árfolyamok

31

2010/C 280/08

A Bizottság határozata (2010. október 14.) az európai uniós gépjárműipar versenyképességével és fenntartható növekedésével foglalkozó CARS 21 magas szintű munkacsoport újraindításáról

32

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 280/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | A Holland Királyság gazdasági miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján | 37 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 280/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

A Holland Királyság gazdasági miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

37

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Helyesbítés a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzétételéhez (HL C 275., 2010.10.12.) | 39 |

Helyesbítések

2010/C 280/12

Helyesbítés a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzétételéhez (HL C 275., 2010.10.12.)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket |
| | (2)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket

1

(2)   EGT-vonatkozású szöveg

2

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Adatvédelmi Biztos

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/1

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az információs társadalom iránti bizalomnak az adatok és a magánélet védelme elősegítése révén történő erősítéséről

2010/C 280/01

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára és különösen annak 7. és 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

tekintettel az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) életünk szinte valamennyi területén – a munkában, a játékban, a társasági életben és az oktatásban – rendkívüli lehetőségeket teremtenek. Nélkülözhetetlenek a mai információs gazdaság és általában a társadalom számára. |
| --- | --- |

1.

Az információs és kommunikációs technológiák (IKT) életünk szinte valamennyi területén – a munkában, a játékban, a társasági életben és az oktatásban – rendkívüli lehetőségeket teremtenek. Nélkülözhetetlenek a mai információs gazdaság és általában a társadalom számára.

| 2. | Az Európai Unió globális hatalom a fejlett IKT-megoldások terén, és a továbbiakban is az kíván maradni. E kihívásnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság várhatóan hamarosan új európai digitális menetrendet fogad el, amelyre vonatkozóan Kroes biztos asszony megerősítette, hogy prioritást jelent számára (4). |
| --- | --- |

2.

Az Európai Unió globális hatalom a fejlett IKT-megoldások terén, és a továbbiakban is az kíván maradni. E kihívásnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság várhatóan hamarosan új európai digitális menetrendet fogad el, amelyre vonatkozóan Kroes biztos asszony megerősítette, hogy prioritást jelent számára (4).

| 3. | Az európai adatvédelmi biztos elismeri az IKT-ből fakadó előnyöket, és egyetért azzal, hogy az EU-nak minden erejével elő kell segítenie azok fejlesztését és széles körű elfogadását. Továbbá maradéktalanul támogatja Kroes és Reding biztos asszony nézeteit, amelyek szerint ezen új környezet középpontjában az egyéneknek kell állniuk (5). Az egyéneknek tudniuk kell bízni abban, hogy az IKT képes biztonságban tartani adataikat és ellenőrizni azok felhasználását, valamint biztosnak kell lenniük abban, hogy a magánéletük és adataik védelméhez való jogukat a digitális térben tiszteletben fogják tartani. E jogok tiszteletben tartása elengedhetetlen a fogyasztói bizalom megteremtéséhez. Ez a bizalom pedig létfontosságú, ha a polgároktól új szolgáltatások támogatását várjuk (6). |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztos elismeri az IKT-ből fakadó előnyöket, és egyetért azzal, hogy az EU-nak minden erejével elő kell segítenie azok fejlesztését és széles körű elfogadását. Továbbá maradéktalanul támogatja Kroes és Reding biztos asszony nézeteit, amelyek szerint ezen új környezet középpontjában az egyéneknek kell állniuk (5). Az egyéneknek tudniuk kell bízni abban, hogy az IKT képes biztonságban tartani adataikat és ellenőrizni azok felhasználását, valamint biztosnak kell lenniük abban, hogy a magánéletük és adataik védelméhez való jogukat a digitális térben tiszteletben fogják tartani. E jogok tiszteletben tartása elengedhetetlen a fogyasztói bizalom megteremtéséhez. Ez a bizalom pedig létfontosságú, ha a polgároktól új szolgáltatások támogatását várjuk (6).

| 4. | Az EU az adatok és a magánélet védelme tekintetében erős jogi kerettel rendelkezik, amelynek elvei a digitális korban is teljes érvényűek. Ugyanakkor nem lehetünk teljesen elégedettek. Az IKT számos esetben új nehézségeket vet fel, amelyekkel a meglévő keret nem számol. Éppen ezért olyan intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják, hogy az egyéneknek az uniós jogszabályokban foglalt jogai továbbra is hatékony védelmet nyújtsanak ebben az új környezetben. |
| --- | --- |

4.

Az EU az adatok és a magánélet védelme tekintetében erős jogi kerettel rendelkezik, amelynek elvei a digitális korban is teljes érvényűek. Ugyanakkor nem lehetünk teljesen elégedettek. Az IKT számos esetben új nehézségeket vet fel, amelyekkel a meglévő keret nem számol. Éppen ezért olyan intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják, hogy az egyéneknek az uniós jogszabályokban foglalt jogai továbbra is hatékony védelmet nyújtsanak ebben az új környezetben.

| 5. | Ez a vélemény azokat az Európai Unió által ösztönözhető vagy megvalósítható intézkedéseket ismerteti, amelyek garantálhatják az egyének magánéletének és adatainak védelmét egy olyan globalizált világban, amelynek motorját a jövőben is a technológia jelenti majd. A vélemény jogalkotási és nem jogalkotási eszközöket egyaránt bemutat. |
| --- | --- |

5.

Ez a vélemény azokat az Európai Unió által ösztönözhető vagy megvalósítható intézkedéseket ismerteti, amelyek garantálhatják az egyének magánéletének és adatainak védelmét egy olyan globalizált világban, amelynek motorját a jövőben is a technológia jelenti majd. A vélemény jogalkotási és nem jogalkotási eszközöket egyaránt bemutat.

| 6. | Az IKT-ról mint lehetőségeket, ugyanakkor kockázatokat is teremtő új jelenségről szóló áttekintést követően a vélemény annak szükségességét tárgyalja, hogy az adatok és a magánélet védelmét gyakorlati szinten már az új információs és kommunikációs technológiák kialakításától kezdve be kell építeni azokba (ez az ún. „beépített adatvédelem” elve). Az elvnek való kötelező megfelelés érdekében a vélemény ismerteti, hogy a „beépített adatvédelem” elvének érvényesülését legalább két különböző módon kell biztosítani az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretben. Először is általános, kötelező érvényű elvként beépítve azt, másodszor pedig kifejezetten az olyan IKT-val kapcsolatos területekbe belefoglalva, amelyek megfelelő technikai felépítéssel és tervezéssel enyhíthető, konkrét adatvédelmi, illetve a magánélet védelmével kapcsolatos kockázatokat jelentenek. Ezek a területek a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID), a közösségi hálózati alkalmazások és a böngészőalkalmazások. Végül, a vélemény olyan egyéb eszközökre és elvekre irányuló javaslatokkal szolgál, amelyek célja az egyének magánéletének és adatainak védelme az IKT-ágazatban. |
| --- | --- |

6.

Az IKT-ról mint lehetőségeket, ugyanakkor kockázatokat is teremtő új jelenségről szóló áttekintést követően a vélemény annak szükségességét tárgyalja, hogy az adatok és a magánélet védelmét gyakorlati szinten már az új információs és kommunikációs technológiák kialakításától kezdve be kell építeni azokba (ez az ún. „beépített adatvédelem” elve). Az elvnek való kötelező megfelelés érdekében a vélemény ismerteti, hogy a „beépített adatvédelem” elvének érvényesülését legalább két különböző módon kell biztosítani az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretben. Először is általános, kötelező érvényű elvként beépítve azt, másodszor pedig kifejezetten az olyan IKT-val kapcsolatos területekbe belefoglalva, amelyek megfelelő technikai felépítéssel és tervezéssel enyhíthető, konkrét adatvédelmi, illetve a magánélet védelmével kapcsolatos kockázatokat jelentenek. Ezek a területek a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID), a közösségi hálózati alkalmazások és a böngészőalkalmazások. Végül, a vélemény olyan egyéb eszközökre és elvekre irányuló javaslatokkal szolgál, amelyek célja az egyének magánéletének és adatainak védelme az IKT-ágazatban.

| 7. | A fentiek tárgyalása során a vélemény részletesen kifejti a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport által a magánélet jövőjéről szóló nyilvános konzultáció keretében említett szempontokat (7). Továbbá felhasználja az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeit, például az adatvédelmi irányelv végrehajtásáról szóló 2007. július 25-i véleményt, az RFID-ről szóló 2007. december 20-i véleményt, valamint az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvről szóló két véleményt (8). |
| --- | --- |

7.

A fentiek tárgyalása során a vélemény részletesen kifejti a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport által a magánélet jövőjéről szóló nyilvános konzultáció keretében említett szempontokat (7). Továbbá felhasználja az európai adatvédelmi biztos korábbi véleményeit, például az adatvédelmi irányelv végrehajtásáról szóló 2007. július 25-i véleményt, az RFID-ről szóló 2007. december 20-i véleményt, valamint az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvről szóló két véleményt (8).

II.   AZ IKT ÚJ LEHETŐSÉGEKET KÍNÁL, UGYANAKKOR ÚJ KOCKÁZATOKAT IS JELENT

| 8. | Az IKT-t a múlt más nagy találmányaihoz, például az elektromossághoz hasonlítják. Míg tényleges történelmi jelentőségét talán túl korai lenne megállapítani, az IKT és a fejlett országok gazdasági növekedése közötti összefüggés egyértelmű. Az IKT munkahelyeket és gazdasági előnyöket teremtett, valamint hozzájárult az általános jóléthez. Az IKT hatása nem pusztán gazdasági jellegű, mivel az innováció és a kreativitás előmozdításában is fontos szerepet játszott. |
| --- | --- |

8.

Az IKT-t a múlt más nagy találmányaihoz, például az elektromossághoz hasonlítják. Míg tényleges történelmi jelentőségét talán túl korai lenne megállapítani, az IKT és a fejlett országok gazdasági növekedése közötti összefüggés egyértelmű. Az IKT munkahelyeket és gazdasági előnyöket teremtett, valamint hozzájárult az általános jóléthez. Az IKT hatása nem pusztán gazdasági jellegű, mivel az innováció és a kreativitás előmozdításában is fontos szerepet játszott.

| 9. | Ezenfelül az IKT nyomán megváltozott az emberek munkavégzésének, társasági életének és egymással való kapcsolattartásának formája. Társadalmi és gazdasági interakcióik során például egyre nagyobb mértékben veszik igénybe az IKT-t. Számos új IKT-alkalmazás áll a felhasználók rendelkezésére, ilyenek például az e-egészségügy, az e-közlekedés, az e-kormányzat, valamint a szórakozást és tanulást célzó innovatív interaktív rendszerek. |
| --- | --- |

9.

Ezenfelül az IKT nyomán megváltozott az emberek munkavégzésének, társasági életének és egymással való kapcsolattartásának formája. Társadalmi és gazdasági interakcióik során például egyre nagyobb mértékben veszik igénybe az IKT-t. Számos új IKT-alkalmazás áll a felhasználók rendelkezésére, ilyenek például az e-egészségügy, az e-közlekedés, az e-kormányzat, valamint a szórakozást és tanulást célzó innovatív interaktív rendszerek.

| 10. | Ilyen előnyök fényében valamennyi európai intézmény kifejezetten elkötelezte magát az IKT mint az európai ipar versenyképességének javítása és Európa gazdasági talpraállásának felgyorsítása szempontjából szükséges eszköz támogatása mellett. Ennek megfelelően 2009 augusztusában a Bizottság elfogadta az Európa digitális versenyképességéről szóló jelentést (9) és nyilvános konzultációt indított az IKT fejlesztését célzó megfelelő jövőbeni stratégiákról. 2009. december 7-én a Tanács e konzultációban való közreműködésként közzétette „Az i2010 utáni stratégia – a nyitott, zöld és versenyképes tudásalapú társadalom felé” (10) című dokumentumot. Az Európai Parlament a közelmúltban fogadott el egy jelentést, amelynek célja, hogy útmutatást nyújtson a Bizottságnak a digitális menetrend meghatározásához (11). |
| --- | --- |

10.

Ilyen előnyök fényében valamennyi európai intézmény kifejezetten elkötelezte magát az IKT mint az európai ipar versenyképességének javítása és Európa gazdasági talpraállásának felgyorsítása szempontjából szükséges eszköz támogatása mellett. Ennek megfelelően 2009 augusztusában a Bizottság elfogadta az Európa digitális versenyképességéről szóló jelentést (9) és nyilvános konzultációt indított az IKT fejlesztését célzó megfelelő jövőbeni stratégiákról. 2009. december 7-én a Tanács e konzultációban való közreműködésként közzétette „Az i2010 utáni stratégia – a nyitott, zöld és versenyképes tudásalapú társadalom felé” (10) című dokumentumot. Az Európai Parlament a közelmúltban fogadott el egy jelentést, amelynek célja, hogy útmutatást nyújtson a Bizottságnak a digitális menetrend meghatározásához (11).

| 11. | Az IKT fejlődését kísérő lehetőségek és előnyök új kockázatokat vonnak maguk után, különösen az egyének magánélete és személyes adataik védelme szempontjából. Az IKT gyakran a gyűjtött, rendszerezett, szűrt, továbbított vagy más módon megtartott információk tömegének növekedéséhez vezet (igen sok esetben az egyének tudtán kívül), ezért az ilyen adatokat érintő kockázatok megtöbbszöröződnek. |
| --- | --- |

11.

Az IKT fejlődését kísérő lehetőségek és előnyök új kockázatokat vonnak maguk után, különösen az egyének magánélete és személyes adataik védelme szempontjából. Az IKT gyakran a gyűjtött, rendszerezett, szűrt, továbbított vagy más módon megtartott információk tömegének növekedéséhez vezet (igen sok esetben az egyének tudtán kívül), ezért az ilyen adatokat érintő kockázatok megtöbbszöröződnek.

| 12. | (Egyes) fogyasztási cikkeken például RFID chipek váltják fel a vonalkódokat. Az ellátási láncon belüli információáramlás javítása (és ezáltal a „biztonsági” készletek szükségességének csökkentése, pontosabb előrejelzések biztosítása stb.) révén az új rendszer elvben mind a vállalkozások, mind pedig a fogyasztók javát szolgálja. Ezzel egy időben azonban megteremti azt a nyugtalanító lehetőséget is, hogy a címkével ellátott értéktárgyakon keresztül különböző szervezetek vagy személyek különböző okokból nyomon követhetik a fogyasztókat. |
| --- | --- |

12.

(Egyes) fogyasztási cikkeken például RFID chipek váltják fel a vonalkódokat. Az ellátási láncon belüli információáramlás javítása (és ezáltal a „biztonsági” készletek szükségességének csökkentése, pontosabb előrejelzések biztosítása stb.) révén az új rendszer elvben mind a vállalkozások, mind pedig a fogyasztók javát szolgálja. Ezzel egy időben azonban megteremti azt a nyugtalanító lehetőséget is, hogy a címkével ellátott értéktárgyakon keresztül különböző szervezetek vagy személyek különböző okokból nyomon követhetik a fogyasztókat.

| 13. | Egy további példa a „számítási felhő”, amely alapvetően az interneten tárolt fogyasztói és nem fogyasztói alkalmazási szolgáltatások nyújtását jelenti. Ezek a fényképtáraktól, naptáraktól, internetes levelezési és fogyasztói adatbázisoktól kezdve az összetettebb, üzleti jellegű szolgáltatásokig terjedhetnek. A vállalkozások és az egyének számára nyújtott előnyök egyértelműek; költségcsökkentés (a költségek növekményesek), a fizikai helyszín hiánya (az információk a világ bármely pontjáról könnyedén elérhetők), automatikus működés (nincs szükség informatikai erőforrás-ráfordításra és a szoftverek frissítésére) stb. Ugyanakkor fennáll a biztonsági rések és a hackelés veszélye, amely nagyon is valódi. Ezenfelül aggodalomra ad okot, hogy az egyének elveszítik a saját adataikhoz való hozzáférést és azok ellenőrzését. |
| --- | --- |

13.

Egy további példa a „számítási felhő”, amely alapvetően az interneten tárolt fogyasztói és nem fogyasztói alkalmazási szolgáltatások nyújtását jelenti. Ezek a fényképtáraktól, naptáraktól, internetes levelezési és fogyasztói adatbázisoktól kezdve az összetettebb, üzleti jellegű szolgáltatásokig terjedhetnek. A vállalkozások és az egyének számára nyújtott előnyök egyértelműek; költségcsökkentés (a költségek növekményesek), a fizikai helyszín hiánya (az információk a világ bármely pontjáról könnyedén elérhetők), automatikus működés (nincs szükség informatikai erőforrás-ráfordításra és a szoftverek frissítésére) stb. Ugyanakkor fennáll a biztonsági rések és a hackelés veszélye, amely nagyon is valódi. Ezenfelül aggodalomra ad okot, hogy az egyének elveszítik a saját adataikhoz való hozzáférést és azok ellenőrzését.

| 14. | Az IKT-alkalmazásokat használó egyéb területeken is bebizonyosodott, hogy az előnyök és a kockázatok együtt járnak. Vegyük például az e-egészségügyet, amely fokozhatja a hatékonyságot, csökkentheti a költségeket, növelheti a hozzáférést és általánosságban javíthatja az egészségügyi szolgáltatások minőségét. Ugyanakkor gyakran felveti azt a problémát, jogszerű-e az e-egészségügyi adatok másodlagos felhasználása, és bármely esetleges másodlagos felhasználás esetén szükségessé teszi a felhasználás céljának körültekintő elemzését (12). Továbbá az elektronikus egészségügyi nyilvántartások használatának elterjedésével a rendszerek maguk is botrányok tárgyává váltak, amelyek során az elektronikus egészségügyi nyilvántartások feltörésének számos esete lepleződött le. |
| --- | --- |

14.

Az IKT-alkalmazásokat használó egyéb területeken is bebizonyosodott, hogy az előnyök és a kockázatok együtt járnak. Vegyük például az e-egészségügyet, amely fokozhatja a hatékonyságot, csökkentheti a költségeket, növelheti a hozzáférést és általánosságban javíthatja az egészségügyi szolgáltatások minőségét. Ugyanakkor gyakran felveti azt a problémát, jogszerű-e az e-egészségügyi adatok másodlagos felhasználása, és bármely esetleges másodlagos felhasználás esetén szükségessé teszi a felhasználás céljának körültekintő elemzését (12). Továbbá az elektronikus egészségügyi nyilvántartások használatának elterjedésével a rendszerek maguk is botrányok tárgyává váltak, amelyek során az elektronikus egészségügyi nyilvántartások feltörésének számos esete lepleződött le.

| 15. | Összefoglalva, feltehetően a megfelelő vizsgálatok elvégzését és a szükséges intézkedések alkalmazását követően is számolni kell bizonyos szintű fennmaradó kockázattal. A kockázatoktól mentes helyzet irreális elképzelés lenne. Az alábbiakban tárgyaltak szerint azonban lehet és kell is olyan intézkedéseket végrehajtani, amelyek megfelelő szintre szorítják az ilyen kockázatok mértékét. |
| --- | --- |

15.

Összefoglalva, feltehetően a megfelelő vizsgálatok elvégzését és a szükséges intézkedések alkalmazását követően is számolni kell bizonyos szintű fennmaradó kockázattal. A kockázatoktól mentes helyzet irreális elképzelés lenne. Az alábbiakban tárgyaltak szerint azonban lehet és kell is olyan intézkedéseket végrehajtani, amelyek megfelelő szintre szorítják az ilyen kockázatok mértékét.

III.   A BEÉPÍTETT ADATVÉDELEM MINT AZ IKT IRÁNTI FOGYASZTÓI BIZALOM MEGTEREMTÉSÉNEK FŐ ESZKÖZE

| 16. | Az IKT lehetséges előnyeit a gyakorlatban csak akkor élvezhetjük, ha azok bizalmat szülnek, más szóval, ha tulajdonságaik és az általuk nyújtott előnyök révén biztosítani tudják a fogyasztók abbéli hajlandóságát, hogy igénybe vegyék az IKT-t. Ez a bizalom csak akkor alakul ki, ha az IKT megbízható, biztonságos, az egyének ellenőrzése alatt áll, valamint garantálja személyes adataik és magánéletük védelmét. |
| --- | --- |

16.

Az IKT lehetséges előnyeit a gyakorlatban csak akkor élvezhetjük, ha azok bizalmat szülnek, más szóval, ha tulajdonságaik és az általuk nyújtott előnyök révén biztosítani tudják a fogyasztók abbéli hajlandóságát, hogy igénybe vegyék az IKT-t. Ez a bizalom csak akkor alakul ki, ha az IKT megbízható, biztonságos, az egyének ellenőrzése alatt áll, valamint garantálja személyes adataik és magánéletük védelmét.

| 17. | A fent bemutatott gyakori kockázatok és hibák, különösen, ha azok a személyes adatokkal való visszaélést vagy azok megsértését vonják maguk után és ezáltal feltárják az egyes személyek magánéletét, feltehetően veszélyeztetni fogják a fogyasztók információs társadalomba vetett bizalmát. Ez komoly kockázatot jelenthet az IKT fejlődésére és az általa biztosított előnyökre nézve. |
| --- | --- |

17.

A fent bemutatott gyakori kockázatok és hibák, különösen, ha azok a személyes adatokkal való visszaélést vagy azok megsértését vonják maguk után és ezáltal feltárják az egyes személyek magánéletét, feltehetően veszélyeztetni fogják a fogyasztók információs társadalomba vetett bizalmát. Ez komoly kockázatot jelenthet az IKT fejlődésére és az általa biztosított előnyökre nézve.

| 18. | A magánélet és az adatok védelmére vonatkozó ezen kockázatokra azonban nem jelenthet megoldást az IKT felszámolása, kizárása, illetve használatának vagy népszerűsítésének megtagadása. Ez nem kivitelezhető és nem is reális elképzelés; megakadályozná, hogy a fogyasztók élvezzék az IKT előnyeit, és összességében súlyosan korlátozná az elérhető előnyök körét. |
| --- | --- |

18.

A magánélet és az adatok védelmére vonatkozó ezen kockázatokra azonban nem jelenthet megoldást az IKT felszámolása, kizárása, illetve használatának vagy népszerűsítésének megtagadása. Ez nem kivitelezhető és nem is reális elképzelés; megakadályozná, hogy a fogyasztók élvezzék az IKT előnyeit, és összességében súlyosan korlátozná az elérhető előnyök körét.

| 19. | Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, kedvezőbb megoldás, ha az IKT tervezése és kialakítása során tiszteletben tartják a magánélet és az adatok védelmét. Éppen ezért létfontosságú, hogy a magánélet és az adatok védelmét a technológia teljes életciklusába beépítsék, a legkorábbi tervezési szakasztól kezdve a végső üzembe helyezésig, felhasználásig, majd ártalmatlanításig. Ezt az elvet általában a „beépített adatvédelem” névvel illetik, és a későbbiekben részletesebben is szó lesz róla. |
| --- | --- |

19.

Az európai adatvédelmi biztos úgy véli, kedvezőbb megoldás, ha az IKT tervezése és kialakítása során tiszteletben tartják a magánélet és az adatok védelmét. Éppen ezért létfontosságú, hogy a magánélet és az adatok védelmét a technológia teljes életciklusába beépítsék, a legkorábbi tervezési szakasztól kezdve a végső üzembe helyezésig, felhasználásig, majd ártalmatlanításig. Ezt az elvet általában a „beépített adatvédelem” névvel illetik, és a későbbiekben részletesebben is szó lesz róla.

| 20. | A beépített adatvédelem a konkrét esettől vagy alkalmazástól függően különböző intézkedéseket jelenthet. Bizonyos esetekben például szükségessé teheti a személyes adatok eltávolítását/csökkentését, illetve a felesleges és/vagy nem kívánatos feldolgozás megelőzését. Más esetekben olyan eszközök rendelkezésre bocsátását kívánhatja meg, amelyek révén a felhasználók fokozottabb ellenőrzést gyakorolhatnak személyes adataik felett. Az ilyen intézkedéseket az előírások és/vagy bevált gyakorlatok meghatározásakor mérlegelni kell. Ugyanígy beépíthetők az információs és kommunikációs rendszerek struktúrájába vagy a személyes adatokat feldolgozó egységek szerkezeti felépítésébe. |
| --- | --- |

20.

A beépített adatvédelem a konkrét esettől vagy alkalmazástól függően különböző intézkedéseket jelenthet. Bizonyos esetekben például szükségessé teheti a személyes adatok eltávolítását/csökkentését, illetve a felesleges és/vagy nem kívánatos feldolgozás megelőzését. Más esetekben olyan eszközök rendelkezésre bocsátását kívánhatja meg, amelyek révén a felhasználók fokozottabb ellenőrzést gyakorolhatnak személyes adataik felett. Az ilyen intézkedéseket az előírások és/vagy bevált gyakorlatok meghatározásakor mérlegelni kell. Ugyanígy beépíthetők az információs és kommunikációs rendszerek struktúrájába vagy a személyes adatokat feldolgozó egységek szerkezeti felépítésébe.

III.1.   A különböző IKT-környezetekben alkalmazható beépített adatvédelmi elv és azok hatásai

| 21. | Számos különböző IKT-környezetben van szükség a beépített adatvédelem elvére. Az egészségügyi ágazat például jelentős mértékben támaszkodik az IKT-infrastruktúrákra, amelyek gyakran a páciensek egészségügyi adatainak központi tárolását kívánják meg. A beépített adatvédelem elvének az egészségügyi ágazatban történő alkalmazása esetén meg kell vizsgálni a különböző intézkedések megfelelőségét; ilyenek lehetnek például a központilag tárolt adatok mennyiségének minimalizálása vagy jegyzék formájában történő korlátozása, titkosítási eszközök használata, hozzáférés biztosítása szigorúan a szükségesség elve alapján, a továbbiakban szükségtelen adatok anonimizálása stb. |
| --- | --- |

21.

Számos különböző IKT-környezetben van szükség a beépített adatvédelem elvére. Az egészségügyi ágazat például jelentős mértékben támaszkodik az IKT-infrastruktúrákra, amelyek gyakran a páciensek egészségügyi adatainak központi tárolását kívánják meg. A beépített adatvédelem elvének az egészségügyi ágazatban történő alkalmazása esetén meg kell vizsgálni a különböző intézkedések megfelelőségét; ilyenek lehetnek például a központilag tárolt adatok mennyiségének minimalizálása vagy jegyzék formájában történő korlátozása, titkosítási eszközök használata, hozzáférés biztosítása szigorúan a szükségesség elve alapján, a továbbiakban szükségtelen adatok anonimizálása stb.

| 22. | Hasonlóképpen, a gépjárművel és annak környezetével különböző okokból és céllal kommunikáló közlekedési rendszereket egyre inkább alapértelmezés szerint is fejlett IKT-alkalmazásokkal látják el. Egyre több gépkocsiba szerelnek például új IKT-funkciókat (GPS, GSM, érzékelőhálózat stb.), amelyek nem csupán azok helyzetét, de műszaki állapotukat is valós időben jelzik. Ezen információk alapján például a meglévő útadórendszer felváltható egy újabb, használaton alapuló útdíjjal. A beépített adatvédelemnek az ilyen rendszerek struktúrájára való alkalmazása esetén arra kell törekedni, hogy a lehető legkevesebb személyes adat feldolgozására és továbbítására legyen szükség (13). Ennek az elvnek megfelelően a központosított rendszereknél kívánatosabbak az olyan decentralizált vagy félig decentralizált struktúrák, amelyek korlátozzák a helyzeti adatoknak egy központi cél felé történő továbbítását. |
| --- | --- |

22.

Hasonlóképpen, a gépjárművel és annak környezetével különböző okokból és céllal kommunikáló közlekedési rendszereket egyre inkább alapértelmezés szerint is fejlett IKT-alkalmazásokkal látják el. Egyre több gépkocsiba szerelnek például új IKT-funkciókat (GPS, GSM, érzékelőhálózat stb.), amelyek nem csupán azok helyzetét, de műszaki állapotukat is valós időben jelzik. Ezen információk alapján például a meglévő útadórendszer felváltható egy újabb, használaton alapuló útdíjjal. A beépített adatvédelemnek az ilyen rendszerek struktúrájára való alkalmazása esetén arra kell törekedni, hogy a lehető legkevesebb személyes adat feldolgozására és továbbítására legyen szükség (13). Ennek az elvnek megfelelően a központosított rendszereknél kívánatosabbak az olyan decentralizált vagy félig decentralizált struktúrák, amelyek korlátozzák a helyzeti adatoknak egy központi cél felé történő továbbítását.

| 23. | A fenti példák azt szemléltetik, hogy ha az információs és kommunikációs technológiákat a beépített adatvédelem elvével összhangban alakítják ki, a magánélet és az adatok védelmére jelentett kockázatok jelentős mértékben csökkenthetők. |
| --- | --- |

23.

A fenti példák azt szemléltetik, hogy ha az információs és kommunikációs technológiákat a beépített adatvédelem elvével összhangban alakítják ki, a magánélet és az adatok védelmére jelentett kockázatok jelentős mértékben csökkenthetők.

III.2.   A beépített adatvédelem elvét alkalmazó IKT elégtelen igénybevétele

| 24. | Fontos kérdés, hogy a gazdasági szolgáltatóknak, az IKT-gyártóknak/-szolgáltatóknak és az adatkezelőknek érdekében áll-e a beépített adatvédelem elvének népszerűsítése és az IKT területén történő alkalmazása. Ebben az összefüggésben lényeges a beépített adatvédelem iránti felhasználói igény felmérése is. |
| --- | --- |

24.

Fontos kérdés, hogy a gazdasági szolgáltatóknak, az IKT-gyártóknak/-szolgáltatóknak és az adatkezelőknek érdekében áll-e a beépített adatvédelem elvének népszerűsítése és az IKT területén történő alkalmazása. Ebben az összefüggésben lényeges a beépített adatvédelem iránti felhasználói igény felmérése is.

| 25. | 2007-ben a Bizottság közleményt adott ki, amelyben felszólította a vállalkozásokat, hogy innovációs erőforrásaik felhasználásával hozzanak létre és alkalmazzanak a magánélet védelmét erősítő technológiákat (PET), aminek révén a fejlesztési ciklus kezdetétől fogva javítható a magánélet és a személyes adatok védelme (14). |
| --- | --- |

25.

2007-ben a Bizottság közleményt adott ki, amelyben felszólította a vállalkozásokat, hogy innovációs erőforrásaik felhasználásával hozzanak létre és alkalmazzanak a magánélet védelmét erősítő technológiákat (PET), aminek révén a fejlesztési ciklus kezdetétől fogva javítható a magánélet és a személyes adatok védelme (14).

| 26. | Az ez idáig rendelkezésre álló adatok azonban azt mutatják, hogy sem az IKT-gyártók, sem pedig az adatkezelők (sem a magán-, sem pedig a közszférában) nem jártak sikerrel a beépített adatvédelem elvének következetes végrehajtása vagy népszerűsítése terén. Különböző okokat említettek, többek között a gazdasági ösztönzők vagy az intézményi támogatás hiányát, az elégtelen keresletet stb (15). |
| --- | --- |

26.

Az ez idáig rendelkezésre álló adatok azonban azt mutatják, hogy sem az IKT-gyártók, sem pedig az adatkezelők (sem a magán-, sem pedig a közszférában) nem jártak sikerrel a beépített adatvédelem elvének következetes végrehajtása vagy népszerűsítése terén. Különböző okokat említettek, többek között a gazdasági ösztönzők vagy az intézményi támogatás hiányát, az elégtelen keresletet stb (15).

| 27. | Ezzel párhuzamosan a beépített adatvédelem iránti felhasználói igény meglehetősen alacsony volt. Az IKT-termékek és -szolgáltatások felhasználói jogosan feltételezhetik, hogy magánéletük és személyes adataik a gyakorlatban biztonságban vannak, amikor pedig számos esetben nem ez a helyzet. Bizonyos esetekben egyszerűen nincsenek abban a helyzetben, hogy megtegyék a saját vagy mások személyes adatainak védelméhez szükséges biztonsági intézkedéseket. Ennek sokszor az az oka, hogy egyáltalán vagy részben nincsenek tudatában a kockázatoknak. Általánosságban véve például a fiatalok nem törődnek a személyes információk közösségi oldalakon történő közzétételével járó kockázatokkal, és gyakran figyelmen kívül hagyják az adatvédelmi beállításokat. Más felhasználók, bár tudatában vannak ezeknek a veszélyeknek, esetleg nem rendelkeznek a biztonsági, például az internetkapcsolat védelmét szolgáló technológiák alkalmazásához szükséges műszaki szakértelemmel, vagy nem tudják, hogyan módosítsák úgy böngészőbeállításaikat, hogy minimalizálhassák a böngészési tevékenységük nyomon követése alapján történő profilalkotást. |
| --- | --- |

27.

Ezzel párhuzamosan a beépített adatvédelem iránti felhasználói igény meglehetősen alacsony volt. Az IKT-termékek és -szolgáltatások felhasználói jogosan feltételezhetik, hogy magánéletük és személyes adataik a gyakorlatban biztonságban vannak, amikor pedig számos esetben nem ez a helyzet. Bizonyos esetekben egyszerűen nincsenek abban a helyzetben, hogy megtegyék a saját vagy mások személyes adatainak védelméhez szükséges biztonsági intézkedéseket. Ennek sokszor az az oka, hogy egyáltalán vagy részben nincsenek tudatában a kockázatoknak. Általánosságban véve például a fiatalok nem törődnek a személyes információk közösségi oldalakon történő közzétételével járó kockázatokkal, és gyakran figyelmen kívül hagyják az adatvédelmi beállításokat. Más felhasználók, bár tudatában vannak ezeknek a veszélyeknek, esetleg nem rendelkeznek a biztonsági, például az internetkapcsolat védelmét szolgáló technológiák alkalmazásához szükséges műszaki szakértelemmel, vagy nem tudják, hogyan módosítsák úgy böngészőbeállításaikat, hogy minimalizálhassák a böngészési tevékenységük nyomon követése alapján történő profilalkotást.

| 28. | Mindezek ellenére a magánélet és a személyes adatok védelmét érintő kockázatok nagyon is valóságosak. Ha a magánélet és az adatok védelmét nem vesszük már a kezdetektől figyelembe, gyakran túl késő és gazdasági szempontból túlságosan bonyolult a rendszerek javítása, valamint késő lesz ahhoz, hogy a már okozott károkat helyreállítsák. Az adatokkal való visszaélések számának az elmúlt években tapasztalható növekedése tökéletesen szemlélteti ezt a problémát, és megerősíti a beépített adatvédelem szükségességét. |
| --- | --- |

28.

Mindezek ellenére a magánélet és a személyes adatok védelmét érintő kockázatok nagyon is valóságosak. Ha a magánélet és az adatok védelmét nem vesszük már a kezdetektől figyelembe, gyakran túl késő és gazdasági szempontból túlságosan bonyolult a rendszerek javítása, valamint késő lesz ahhoz, hogy a már okozott károkat helyreállítsák. Az adatokkal való visszaélések számának az elmúlt években tapasztalható növekedése tökéletesen szemlélteti ezt a problémát, és megerősíti a beépített adatvédelem szükségességét.

| 29. | A fentiekből egyértelműen az következik, hogy a személyes adatok feldolgozását célzó IKT-technológiák gyártóinak és szolgáltatóinak az adatkezelőkkel közösen felelősséget kell vállalniuk azért, hogy ezeket a technológiákat adat- és magánélet-védelmi garanciák beépítésével alakítsák ki. Ez sok esetben azt jelentené, hogy tervezéskor alapértelmezés szerint kellene biztosítani az adatvédelmi beállításokat. |
| --- | --- |

29.

A fentiekből egyértelműen az következik, hogy a személyes adatok feldolgozását célzó IKT-technológiák gyártóinak és szolgáltatóinak az adatkezelőkkel közösen felelősséget kell vállalniuk azért, hogy ezeket a technológiákat adat- és magánélet-védelmi garanciák beépítésével alakítsák ki. Ez sok esetben azt jelentené, hogy tervezéskor alapértelmezés szerint kellene biztosítani az adatvédelmi beállításokat.

| 30. | Ebben az összefüggésben mérlegelnünk kell, milyen lépésekre van szükség a döntéshozók részéről ahhoz, hogy ösztönözni tudják a beépített adatvédelem elvének az IKT fejlesztése során való alkalmazását. Az első kérdés az, vajon az adatvédelemmel kapcsolatos meglévő jogi keret rendelkezései megfelelően gondoskodnak-e arról, hogy a beépített adatvédelem elvét mind az adatkezelők, mind pedig a gyártók/fejlesztők végrehajtsák. A második kérdés az, milyen intézkedésekre kerül majd sor az európai digitális menetrenddel összefüggésben annak érdekében, hogy az IKT-ágazat elnyerje a fogyasztók bizalmát. |
| --- | --- |

30.

Ebben az összefüggésben mérlegelnünk kell, milyen lépésekre van szükség a döntéshozók részéről ahhoz, hogy ösztönözni tudják a beépített adatvédelem elvének az IKT fejlesztése során való alkalmazását. Az első kérdés az, vajon az adatvédelemmel kapcsolatos meglévő jogi keret rendelkezései megfelelően gondoskodnak-e arról, hogy a beépített adatvédelem elvét mind az adatkezelők, mind pedig a gyártók/fejlesztők végrehajtsák. A második kérdés az, milyen intézkedésekre kerül majd sor az európai digitális menetrenddel összefüggésben annak érdekében, hogy az IKT-ágazat elnyerje a fogyasztók bizalmát.

IV.   A BEÉPÍTETT ADATVÉDELEM ELVÉNEK BELEFOGLALÁSA AZ UNIÓS JOGSZABÁLYOKBA ÉS POLITIKÁKBA

IV.1.   Az adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos jelenlegi jogi keret

| 31. | Az EU a 95/46/EK irányelv (16), a 2002/58/EK irányelv (17), valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (18) és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának formájában hatékony keretet biztosít az adatok és a magánélet védelméhez. |
| --- | --- |

31.

Az EU a 95/46/EK irányelv (16), a 2002/58/EK irányelv (17), valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága (18) és az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának formájában hatékony keretet biztosít az adatok és a magánélet védelméhez.

| 32. | Az adatvédelmi irányelv „a személyes adatokon ... végzett bármely művelet vagy műveletek összessége” (gyűjtés, tárolás, közlés stb.) esetében alkalmazandó. Az irányelv a személyes adatok feldolgozását végzők („adatkezelők”) tekintetében bizonyos elveknek és kötelezettségeknek való megfelelést ír elő. Rendelkezik az egyének bizonyos jogairól, például a személyes adatokhoz való hozzáférés jogáról. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv kifejezetten a magánéletnek az elektronikus hírközlési ágazatban megvalósuló védelmével foglalkozik (19). |
| --- | --- |

32.

Az adatvédelmi irányelv „a személyes adatokon ... végzett bármely művelet vagy műveletek összessége” (gyűjtés, tárolás, közlés stb.) esetében alkalmazandó. Az irányelv a személyes adatok feldolgozását végzők („adatkezelők”) tekintetében bizonyos elveknek és kötelezettségeknek való megfelelést ír elő. Rendelkezik az egyének bizonyos jogairól, például a személyes adatokhoz való hozzáférés jogáról. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv kifejezetten a magánéletnek az elektronikus hírközlési ágazatban megvalósuló védelmével foglalkozik (19).

| 33. | A jelenlegi adatvédelmi irányelv nem ír elő kifejezetten a beépített adatvédelemre vonatkozó követelményt. Ugyanakkor olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek különböző helyzetekben közvetve nagyon is megkövetelhetik a beépített adatvédelem elvének végrehajtását. Különösképpen a 17. cikk előírja, hogy a jogellenes adatfeldolgozás megelőzése érdekében az adatkezelők hajtsanak végre megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket (20). A beépített adatvédelem éppen ezért igen általános módon érvényesül. Továbbá, az irányelv rendelkezései elsősorban az adatkezelőkre és a személyes adatok általuk végzett feldolgozására vonatkoznak. Nem írják elő közvetlenül, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak összhangban kell állniuk a magánélet és az adatok védelmével, aminek az IKT-tervezőkre és -gyártókra, valamint a szabványosítás szakaszában végzett tevékenységekre is ki kellene terjedniük. |
| --- | --- |

33.

A jelenlegi adatvédelmi irányelv nem ír elő kifejezetten a beépített adatvédelemre vonatkozó követelményt. Ugyanakkor olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyek különböző helyzetekben közvetve nagyon is megkövetelhetik a beépített adatvédelem elvének végrehajtását. Különösképpen a 17. cikk előírja, hogy a jogellenes adatfeldolgozás megelőzése érdekében az adatkezelők hajtsanak végre megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket (20). A beépített adatvédelem éppen ezért igen általános módon érvényesül. Továbbá, az irányelv rendelkezései elsősorban az adatkezelőkre és a személyes adatok általuk végzett feldolgozására vonatkoznak. Nem írják elő közvetlenül, hogy az információs és kommunikációs technológiáknak összhangban kell állniuk a magánélet és az adatok védelmével, aminek az IKT-tervezőkre és -gyártókra, valamint a szabványosítás szakaszában végzett tevékenységekre is ki kellene terjedniük.

| 34. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv ennél nyíltabban fogalmaz. A 14. cikk (3) bekezdése előírja, hogy „Szükség esetén intézkedések fogadhatók el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel, valamint az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozattal összhangban összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával.” E rendelkezést azonban korábban még sohasem alkalmazták (21). |
| --- | --- |

34.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv ennél nyíltabban fogalmaz. A 14. cikk (3) bekezdése előírja, hogy „Szükség esetén intézkedések fogadhatók el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel, valamint az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozattal összhangban összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával.” E rendelkezést azonban korábban még sohasem alkalmazták (21).

| 35. | Noha a két irányelv fenti rendelkezései elősegítik a beépített adatvédelem ösztönzését, a gyakorlatban nem bizonyultak elégségesnek ahhoz, hogy biztosítani tudják az adatvédelem beépítését az IKT-ba. |
| --- | --- |

35.

Noha a két irányelv fenti rendelkezései elősegítik a beépített adatvédelem ösztönzését, a gyakorlatban nem bizonyultak elégségesnek ahhoz, hogy biztosítani tudják az adatvédelem beépítését az IKT-ba.

| 36. | A fenti helyzet eredményeképpen a jog nem kellően pontosan követeli meg, hogy az IKT-t a beépített adatvédelem elvével összhangban alakítsák ki. Továbbá az adatvédelmi hatóságok nem rendelkeznek a beépített adatvédelem alkalmazásának biztosításához szükséges megfelelő hatáskörrel. Ez alacsony hatékonysághoz vezet. Az adatvédelmi hatóságok például szankciókat foganatosíthatnak az egyének által benyújtott hozzáférési kérelmekre adott válasz elmulasztása esetén, és jogukban áll előírni bizonyos intézkedések végrehajtását a jogellenes adatfeldolgozás megelőzése céljából. Ugyanakkor nem minden esetben kellően egyértelmű, hogy hatáskörükön belül megkövetelhetik-e, hogy egy adott rendszert olyan módon alakítsanak ki, amely elősegíti az egyének adatvédelemmel kapcsolatos jogainak biztosítását (22). A meglévő jogi rendelkezések alapján például nem világos, vajon előírható-e, hogy egy információs rendszer struktúráját úgy kell megtervezni, hogy az megkönnyítse az egyének hozzáférési kérelmeire adott vállalati válaszadást, aminek köszönhetően e kérelmeket automatikusan és gyorsabban lehetne kezelni. Továbbá a technológia létrehozását és üzembe helyezését követő későbbi módosítási kísérletek megoldások olyan egyvelegét eredményezhetik, amelyek nem működnek maradéktalanul, valamint komoly gazdasági terhet jelentenek. |
| --- | --- |

36.

A fenti helyzet eredményeképpen a jog nem kellően pontosan követeli meg, hogy az IKT-t a beépített adatvédelem elvével összhangban alakítsák ki. Továbbá az adatvédelmi hatóságok nem rendelkeznek a beépített adatvédelem alkalmazásának biztosításához szükséges megfelelő hatáskörrel. Ez alacsony hatékonysághoz vezet. Az adatvédelmi hatóságok például szankciókat foganatosíthatnak az egyének által benyújtott hozzáférési kérelmekre adott válasz elmulasztása esetén, és jogukban áll előírni bizonyos intézkedések végrehajtását a jogellenes adatfeldolgozás megelőzése céljából. Ugyanakkor nem minden esetben kellően egyértelmű, hogy hatáskörükön belül megkövetelhetik-e, hogy egy adott rendszert olyan módon alakítsanak ki, amely elősegíti az egyének adatvédelemmel kapcsolatos jogainak biztosítását (22). A meglévő jogi rendelkezések alapján például nem világos, vajon előírható-e, hogy egy információs rendszer struktúráját úgy kell megtervezni, hogy az megkönnyítse az egyének hozzáférési kérelmeire adott vállalati válaszadást, aminek köszönhetően e kérelmeket automatikusan és gyorsabban lehetne kezelni. Továbbá a technológia létrehozását és üzembe helyezését követő későbbi módosítási kísérletek megoldások olyan egyvelegét eredményezhetik, amelyek nem működnek maradéktalanul, valamint komoly gazdasági terhet jelentenek.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint, amelyet a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport is oszt (23), a jelenlegi jogi keretben foglaltnál nyíltabbá tehető a beépített adatvédelem elvének támogatása. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint, amelyet a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport is oszt (23), a jelenlegi jogi keretben foglaltnál nyíltabbá tehető a beépített adatvédelem elvének támogatása.

IV.2.   A beépített adatvédelem elvének különböző szinteken történő alkalmazása

| 38. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos négy intézkedés meghozatalát javasolja a Bizottságnak.






  a) | Tegyen javaslatot egy, a beépített adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezésnek az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretbe történő beépítésére. |
| --- | --- | --- |

38.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos négy intézkedés meghozatalát javasolja a Bizottságnak.

a)

Tegyen javaslatot egy, a beépített adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezésnek az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretbe történő beépítésére.

| b) | Ezt az általános rendelkezést olyan konkrét rendelkezések formájában dolgozza ki, amelyek révén a különböző ágazatok részére konkrét jogi eszközök javasolhatók. Az adatvédelmi irányelv 17. cikke (és más meglévő jogszabályok) alapján előfordulhat, hogy ezek a konkrét rendelkezések már jelenleg is részét képezik egyes jogi eszközöknek. |
| --- | --- |

b)

Ezt az általános rendelkezést olyan konkrét rendelkezések formájában dolgozza ki, amelyek révén a különböző ágazatok részére konkrét jogi eszközök javasolhatók. Az adatvédelmi irányelv 17. cikke (és más meglévő jogszabályok) alapján előfordulhat, hogy ezek a konkrét rendelkezések már jelenleg is részét képezik egyes jogi eszközöknek.

| c) | Vezérelvként foglalja bele a beépített adatvédelem elvét az európai digitális menetrendbe. |
| --- | --- |

c)

Vezérelvként foglalja bele a beépített adatvédelem elvét az európai digitális menetrendbe.

| d) | Vezesse be a beépített adatvédelem elvét más (elsősorban nem jogszabályi) európai uniós kezdeményezésekbe is. |
| --- | --- |

d)

Vezesse be a beépített adatvédelem elvét más (elsősorban nem jogszabályi) európai uniós kezdeményezésekbe is.

A beépített adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezés

| 39. | Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a beépített adatvédelem elvét egyértelműen és nyíltan foglalják bele az adatvédelemmel kapcsolatos jelenlegi jogszabályi keretbe. Ez megerősítené és nyilvánvalóbbá tenné a beépített adatvédelem elvét és kötelezővé tenné annak hatékony végrehajtását, valamint megerősített jogalapot biztosítana a végrehajtásért felelős hatóságok számára ahhoz, hogy megköveteljék annak tényleges gyakorlati alkalmazását. A fent ismertetett tényeket figyelembe véve ez különösen szükséges, nem csupán azért, mert maga az elv a bizalom megnyerésének fontos eszköze, hanem azért, is, mert arra ösztönzi az érdekelteket, hogy végrehajtsák a beépített adatvédelmet és erősítsék a meglévő jogi keretben biztosított garanciákat. |
| --- | --- |

39.

Az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a beépített adatvédelem elvét egyértelműen és nyíltan foglalják bele az adatvédelemmel kapcsolatos jelenlegi jogszabályi keretbe. Ez megerősítené és nyilvánvalóbbá tenné a beépített adatvédelem elvét és kötelezővé tenné annak hatékony végrehajtását, valamint megerősített jogalapot biztosítana a végrehajtásért felelős hatóságok számára ahhoz, hogy megköveteljék annak tényleges gyakorlati alkalmazását. A fent ismertetett tényeket figyelembe véve ez különösen szükséges, nem csupán azért, mert maga az elv a bizalom megnyerésének fontos eszköze, hanem azért, is, mert arra ösztönzi az érdekelteket, hogy végrehajtsák a beépített adatvédelmet és erősítsék a meglévő jogi keretben biztosított garanciákat.

| 40. | Ez a javaslat a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport ajánlását veszi alapul, amely szerint a „beépített adatvédelem” elvét általános elvként bele kell foglalni az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretbe, különösképpen az adatvédelmi irányelvbe. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport szerint: „Az elvnek a technológiatervezők és -gyártók, valamint az IKT-k beszerzése és használata mellett döntő adatkezelők részére egyaránt kötelező erejűnek kell lennie. Kötelezni kell őket arra, hogy már az információtechnológiai eljárások és rendszerek tervezési szakaszában figyelembe vegyék a technológiai adatvédelem szempontját. Az ilyen rendszerek vagy szolgáltatások nyújtóinak, valamint az adatkezelőknek bizonyítaniuk kell, hogy e követelményeknek való megfeleléshez szükséges valamennyi intézkedést megtették.” |
| --- | --- |

40.

Ez a javaslat a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport ajánlását veszi alapul, amely szerint a „beépített adatvédelem” elvét általános elvként bele kell foglalni az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretbe, különösképpen az adatvédelmi irányelvbe. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport szerint: „Az elvnek a technológiatervezők és -gyártók, valamint az IKT-k beszerzése és használata mellett döntő adatkezelők részére egyaránt kötelező erejűnek kell lennie. Kötelezni kell őket arra, hogy már az információtechnológiai eljárások és rendszerek tervezési szakaszában figyelembe vegyék a technológiai adatvédelem szempontját. Az ilyen rendszerek vagy szolgáltatások nyújtóinak, valamint az adatkezelőknek bizonyítaniuk kell, hogy e követelményeknek való megfeleléshez szükséges valamennyi intézkedést megtették.”

| 41. | Az európai adatvédelmi biztos üdvözli Viviane Redingnek a beépített adatvédelemmel kapcsolatos támogatását, amelyről az adatvédelmi irányelv felülvizsgálatának bejelentésével összefüggésben nyilatkozott (24). |
| --- | --- |

41.

Az európai adatvédelmi biztos üdvözli Viviane Redingnek a beépített adatvédelemmel kapcsolatos támogatását, amelyről az adatvédelmi irányelv felülvizsgálatának bejelentésével összefüggésben nyilatkozott (24).

| 42. | Ezzel elérkeztünk a jogszabály tartalmához. Mindenekelőtt, a beépített adatvédelem általános elvének technológiai szempontból semlegesnek kell lennie. Az elv nem irányulhat a technológia szabályozására, tehát nem írhat elő konkrét technológiai megoldásokat. Ehelyett arról kell rendelkeznie, hogy a létező magánélet- és adatvédelmi elveket be kell építeni az információs és kommunikációs rendszerekbe és megoldásokba. Ez lehetővé tenné az érdekeltek, a gyártók, az adatkezelők és az adatvédelmi hatóságok számára, hogy eseti alapon értelmezzék az elv jelentését. Másodszor, az elvnek való megfelelést a szabványok és a struktúrák tervezésétől kezdve az adatkezelők által történő végrehajtásukig valamennyi szakaszban kötelezővé kell tenni. |
| --- | --- |

42.

Ezzel elérkeztünk a jogszabály tartalmához. Mindenekelőtt, a beépített adatvédelem általános elvének technológiai szempontból semlegesnek kell lennie. Az elv nem irányulhat a technológia szabályozására, tehát nem írhat elő konkrét technológiai megoldásokat. Ehelyett arról kell rendelkeznie, hogy a létező magánélet- és adatvédelmi elveket be kell építeni az információs és kommunikációs rendszerekbe és megoldásokba. Ez lehetővé tenné az érdekeltek, a gyártók, az adatkezelők és az adatvédelmi hatóságok számára, hogy eseti alapon értelmezzék az elv jelentését. Másodszor, az elvnek való megfelelést a szabványok és a struktúrák tervezésétől kezdve az adatkezelők által történő végrehajtásukig valamennyi szakaszban kötelezővé kell tenni.

Konkrét jogi eszközökben szereplő rendelkezések

| 43. | A jelenlegi és a tervezett jogi eszközöknek a jelenlegi jogi keret, illetve a fent javasolt általános rendelkezés elfogadását követően ez utóbbi rendelkezés alapján magukban kell foglalniuk a beépített adatvédelem elvét. Az intelligens közlekedési rendszerekkel kapcsolatos jelenlegi kezdeményezések szerint például a Bizottságot terheli az intézkedések, a szabványosítási kezdeményezések, az eljárások és a bevált gyakorlatok meghatározásának konkrét kezdeti felelőssége. E feladatok végrehajtása során a beépített adatvédelemnek vezérelvként kell szolgálnia. |
| --- | --- |

43.

A jelenlegi és a tervezett jogi eszközöknek a jelenlegi jogi keret, illetve a fent javasolt általános rendelkezés elfogadását követően ez utóbbi rendelkezés alapján magukban kell foglalniuk a beépített adatvédelem elvét. Az intelligens közlekedési rendszerekkel kapcsolatos jelenlegi kezdeményezések szerint például a Bizottságot terheli az intézkedések, a szabványosítási kezdeményezések, az eljárások és a bevált gyakorlatok meghatározásának konkrét kezdeti felelőssége. E feladatok végrehajtása során a beépített adatvédelemnek vezérelvként kell szolgálnia.

| 44. | Az európai adatvédelmi biztos továbbá megjegyzi, hogy a beépített adatvédelem elve szintén különleges jelentőséggel bír a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében, különösképpen a Stockholmi Programban előirányzott információkezelési stratégia (25) céljaival összefüggésben. A Stockholmi Programhoz kapcsolódó véleményében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta, hogy az információcsere szerkezetének a „beépített adatvédelmen” kell alapulnia (26): „Ez pontosabban fogalmazva azt jelenti, hogy a közbiztonsági célokra kidolgozott információs rendszereknek mindig a »beépített adatvédelem« elvével összhangban kell elkészülniük.” |
| --- | --- |

44.

Az európai adatvédelmi biztos továbbá megjegyzi, hogy a beépített adatvédelem elve szintén különleges jelentőséggel bír a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében, különösképpen a Stockholmi Programban előirányzott információkezelési stratégia (25) céljaival összefüggésben. A Stockholmi Programhoz kapcsolódó véleményében az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozta, hogy az információcsere szerkezetének a „beépített adatvédelmen” kell alapulnia (26): „Ez pontosabban fogalmazva azt jelenti, hogy a közbiztonsági célokra kidolgozott információs rendszereknek mindig a »beépített adatvédelem« elvével összhangban kell elkészülniük.”

| 45. | A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a magánélet jövőjéről szóló véleménye (27) még ennél is pontosabb formában írja elő, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében – ahol továbbra is az állami hatóságok a központi szereplők, és ahol a felügyeletet erősítő intézkedések közvetlen hatással vannak a magánélet és az adatok védelméhez való alapvető jogra – kötelezővé kell tenni a beépített adatvédelemre vonatkozó követelményeket. E követelményeknek az információs rendszerekbe történő bevezetésével a kormányok úttörő szerepet játszó vevőkként fellépve is ösztönöznék a beépített adatvédelmet. |
| --- | --- |

45.

A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoportnak a magánélet jövőjéről szóló véleménye (27) még ennél is pontosabb formában írja elő, hogy a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térségében – ahol továbbra is az állami hatóságok a központi szereplők, és ahol a felügyeletet erősítő intézkedések közvetlen hatással vannak a magánélet és az adatok védelméhez való alapvető jogra – kötelezővé kell tenni a beépített adatvédelemre vonatkozó követelményeket. E követelményeknek az információs rendszerekbe történő bevezetésével a kormányok úttörő szerepet játszó vevőkként fellépve is ösztönöznék a beépített adatvédelmet.

A beépített adatvédelem mint az európai digitális menetrend vezérelve

| 46. | Az információs és kommunikációs technológiák egyre összetettebbek, és egyre komolyabb kockázatokat jelentenek a magánélet és az adatok védelmére. Általánosságban a digitalizált információk, amelyekhez jóval egyszerűbb hozzáférni, azokat másolni vagy továbbítani, sokkal nagyobb veszélyeknek vannak kitéve, mint a papíralapú információk. Az egymással kapcsolatban álló tárgyak hálózatának térnyerésével együtt növekednek a kockázatok is. Minél nagyobbak a magánélet és az adatok védelmével kapcsolatos kockázatok, annál nagyobb lesz a hatékonyabb adat-/magánélet-védelmi garanciák iránti igény. Éppen ezért a beépített adatvédelem végrehajtását szükségessé tevő indokok az IKT-ágazatban még sürgetőbbek. Ezenkívül, a fentieknek megfelelően az egyének által az IKT iránt érzett bizalom alapvető fontosságú, ha azt szeretnénk, hogy a polgárok támogassák ezeket az új szolgáltatásokat, a magánélet és az adatok védelme pedig e bizalom legfőbb elemei. |
| --- | --- |

46.

Az információs és kommunikációs technológiák egyre összetettebbek, és egyre komolyabb kockázatokat jelentenek a magánélet és az adatok védelmére. Általánosságban a digitalizált információk, amelyekhez jóval egyszerűbb hozzáférni, azokat másolni vagy továbbítani, sokkal nagyobb veszélyeknek vannak kitéve, mint a papíralapú információk. Az egymással kapcsolatban álló tárgyak hálózatának térnyerésével együtt növekednek a kockázatok is. Minél nagyobbak a magánélet és az adatok védelmével kapcsolatos kockázatok, annál nagyobb lesz a hatékonyabb adat-/magánélet-védelmi garanciák iránti igény. Éppen ezért a beépített adatvédelem végrehajtását szükségessé tevő indokok az IKT-ágazatban még sürgetőbbek. Ezenkívül, a fentieknek megfelelően az egyének által az IKT iránt érzett bizalom alapvető fontosságú, ha azt szeretnénk, hogy a polgárok támogassák ezeket az új szolgáltatásokat, a magánélet és az adatok védelme pedig e bizalom legfőbb elemei.

| 47. | A fentiek alátámasztják, hogy az IKT fejlesztésére vonatkozó stratégiának meg kell erősítenie azt az elvárást, hogy ezeket a magánélet és az adatok védelmének elképzelését beépítve, tehát a beépített adatvédelem elvét figyelembe véve tervezzék meg. |
| --- | --- |

47.

A fentiek alátámasztják, hogy az IKT fejlesztésére vonatkozó stratégiának meg kell erősítenie azt az elvárást, hogy ezeket a magánélet és az adatok védelmének elképzelését beépítve, tehát a beépített adatvédelem elvét figyelembe véve tervezzék meg.

| 48. | Éppen ezért az európai digitális menetrendnek kifejezetten támogatnia kell a beépített adatvédelem elvét mint az IKT és az online szolgáltatások iránti polgári bizalom megnyeréséhez szükséges tényezőt. A menetrendnek el kell ismernie, hogy a magánélet védelme és a bizalom együtt járnak, valamint hogy a beépített adatvédelemnek meghatározó tényezőnek kell lennie egy megbízható IKT-ágazat kialakításában. |
| --- | --- |

48.

Éppen ezért az európai digitális menetrendnek kifejezetten támogatnia kell a beépített adatvédelem elvét mint az IKT és az online szolgáltatások iránti polgári bizalom megnyeréséhez szükséges tényezőt. A menetrendnek el kell ismernie, hogy a magánélet védelme és a bizalom együtt járnak, valamint hogy a beépített adatvédelemnek meghatározó tényezőnek kell lennie egy megbízható IKT-ágazat kialakításában.

A beépített adatvédelem mint egyéb uniós kezdeményezésekben szereplő elv

| 49. | A beépített adatvédelem elvét a Bizottságnak vezérelvként kell alkalmaznia a különböző IKT-ágazatok, többek között az e-egészségügy, az e-közbeszerzés, az e-társadalombiztosítás, az e-tanulás stb. területén folytatott politikák, tevékenységek és kezdeményezések végrehajtásakor. E kezdeményezések többsége intézkedésként szerepel majd az európai digitális menetrendben. |
| --- | --- |

49.

A beépített adatvédelem elvét a Bizottságnak vezérelvként kell alkalmaznia a különböző IKT-ágazatok, többek között az e-egészségügy, az e-közbeszerzés, az e-társadalombiztosítás, az e-tanulás stb. területén folytatott politikák, tevékenységek és kezdeményezések végrehajtásakor. E kezdeményezések többsége intézkedésként szerepel majd az európai digitális menetrendben.

| 50. | Ez azt jelenti például, hogy a kormányzati alkalmazások hatékonyságának és korszerűbbé tételének biztosítását célzó, és ezáltal az egyének és a kormányzatok közötti interakciót lehetővé tevő kezdeményezéseknek tartalmazniuk kell azt az elvárást, hogy az alkalmazásokat a beépített adatvédelem elvével összhangban alakítsák ki és működtessék. Ugyanez vonatkozik a Bizottság azon politikáira és tevékenységeire is, amelyek a gyorsabb internetkapcsolat és a digitális tartalom biztosítására irányulnak, vagy átfogó módon szorgalmazzák a vezetékes és vezeték nélküli kommunikációt és adattovábbítást. |
| --- | --- |

50.

Ez azt jelenti például, hogy a kormányzati alkalmazások hatékonyságának és korszerűbbé tételének biztosítását célzó, és ezáltal az egyének és a kormányzatok közötti interakciót lehetővé tevő kezdeményezéseknek tartalmazniuk kell azt az elvárást, hogy az alkalmazásokat a beépített adatvédelem elvével összhangban alakítsák ki és működtessék. Ugyanez vonatkozik a Bizottság azon politikáira és tevékenységeire is, amelyek a gyorsabb internetkapcsolat és a digitális tartalom biztosítására irányulnak, vagy átfogó módon szorgalmazzák a vezetékes és vezeték nélküli kommunikációt és adattovábbítást.

| 51. | A fentiekbe értendők azok a területek is, ahol a Bizottság az olyan nagyléptékű informatikai rendszerekért felelős, mint a SIS és a VIS, valamint azok az esetek is, amelyekben a Bizottság felelőssége az ilyen rendszerek közös infrastruktúrájának fejlesztésére és karbantartására korlátozódik, mint például az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) esetében. |
| --- | --- |

51.

A fentiekbe értendők azok a területek is, ahol a Bizottság az olyan nagyléptékű informatikai rendszerekért felelős, mint a SIS és a VIS, valamint azok az esetek is, amelyekben a Bizottság felelőssége az ilyen rendszerek közös infrastruktúrájának fejlesztésére és karbantartására korlátozódik, mint például az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer (ECRIS) esetében.

| 52. | A beépített adatvédelem elvének pontos kialakítása az egyes konkrét ágazatoktól és helyzetektől függ. Amikor például egy adott IKT-ágazatra vonatkozóan a bizottsági kezdeményezéseket jogszabályjavaslatok kísérik, számos esetben az a megfelelő eljárás, ha ezek egyértelmű hivatkozást tartalmaznak, amelynek értelmében a beépített adatvédelem alkalmazandó az érintett IKT-alkalmazás/-rendszer tervezésekor. Ha egy adott területre vonatkozóan cselekvési terv születik, annak szisztematikusan biztosítania kell a jogi keret alkalmazását, és konkrétabban gondoskodnia kell arról, hogy a kapcsolódó IKT-technológiát a beépített adatvédelmet figyelembe véve dolgozzák ki. |
| --- | --- |

52.

A beépített adatvédelem elvének pontos kialakítása az egyes konkrét ágazatoktól és helyzetektől függ. Amikor például egy adott IKT-ágazatra vonatkozóan a bizottsági kezdeményezéseket jogszabályjavaslatok kísérik, számos esetben az a megfelelő eljárás, ha ezek egyértelmű hivatkozást tartalmaznak, amelynek értelmében a beépített adatvédelem alkalmazandó az érintett IKT-alkalmazás/-rendszer tervezésekor. Ha egy adott területre vonatkozóan cselekvési terv születik, annak szisztematikusan biztosítania kell a jogi keret alkalmazását, és konkrétabban gondoskodnia kell arról, hogy a kapcsolódó IKT-technológiát a beépített adatvédelmet figyelembe véve dolgozzák ki.

| 53. | Ami a kutatást illeti, a hetedik és az azt követő keretprogramokat olyan eszközként kell alkalmazni, amelyek a magánéletet és konkrétabban a beépített adatvédelem elvét hatékonyabban védő szabványok, IKT-technológiák és -struktúrák elemzését célzó projekteket támogatnak. Ezenfelül a beépített adatvédelmet az egyének személyes adatainak feldolgozására szolgáló átfogóbb IKT-projektek esetében is kötelezően mérlegelendő tényezőként kell előírni. |
| --- | --- |

53.

Ami a kutatást illeti, a hetedik és az azt követő keretprogramokat olyan eszközként kell alkalmazni, amelyek a magánéletet és konkrétabban a beépített adatvédelem elvét hatékonyabban védő szabványok, IKT-technológiák és -struktúrák elemzését célzó projekteket támogatnak. Ezenfelül a beépített adatvédelmet az egyének személyes adatainak feldolgozására szolgáló átfogóbb IKT-projektek esetében is kötelezően mérlegelendő tényezőként kell előírni.

Kiemelt figyelmet igénylő területek

| 54. | Bizonyos esetekben az egyének magánéletét és adatainak védelmét érintő különleges kockázatok vagy egyéb tényezők miatt (ágazati tiltakozás a beépített adatvédelmet tartalmazó termékek biztosításával szemben, fogyasztói kereslet stb.), akár jogalkotási, akár más eszköz keretén belül szükség lehet nyíltabb és pontosabb beépített adatvédelmi intézkedések megfogalmazására, amelyeket egy adott típusú információs és kommunikációs termékbe vagy technológiába kell beépíteni. |
| --- | --- |

54.

Bizonyos esetekben az egyének magánéletét és adatainak védelmét érintő különleges kockázatok vagy egyéb tényezők miatt (ágazati tiltakozás a beépített adatvédelmet tartalmazó termékek biztosításával szemben, fogyasztói kereslet stb.), akár jogalkotási, akár más eszköz keretén belül szükség lehet nyíltabb és pontosabb beépített adatvédelmi intézkedések megfogalmazására, amelyeket egy adott típusú információs és kommunikációs termékbe vagy technológiába kell beépíteni.

| 55. | Az európai adatvédelmi biztos több olyan területet is meghatározott (RFID, közösségi oldalak és böngészőalkalmazások), amelyek véleménye szerint ebben a szakaszban megkívánják a Bizottság körültekintő mérlegelését és a fent szorgalmazott közvetlenebb beavatkozást. E három területet az alábbiakban részletesen is ismertetjük. |
| --- | --- |

55.

Az európai adatvédelmi biztos több olyan területet is meghatározott (RFID, közösségi oldalak és böngészőalkalmazások), amelyek véleménye szerint ebben a szakaszban megkívánják a Bizottság körültekintő mérlegelését és a fent szorgalmazott közvetlenebb beavatkozást. E három területet az alábbiakban részletesen is ismertetjük.

V.   RÁDIÓFREKVENCIÁS AZONOSÍTÁS – RFID

| 56. | Az RFID-címkéket tárgyakba, állatokba és személyekbe is be lehet építeni. Felhasználhatók személyes adatok, például egészségügyi információk gyűjtésére és tárolására, a személyek mozgásának nyomon követésére vagy a viselkedésükön alapuló, különböző célú profilalkotásra. Mindez az érintett személy tudomása nélkül is lehetséges (28). |
| --- | --- |

56.

Az RFID-címkéket tárgyakba, állatokba és személyekbe is be lehet építeni. Felhasználhatók személyes adatok, például egészségügyi információk gyűjtésére és tárolására, a személyek mozgásának nyomon követésére vagy a viselkedésükön alapuló, különböző célú profilalkotásra. Mindez az érintett személy tudomása nélkül is lehetséges (28).

| 57. | Az adatvédelemre, a magánélet védelmére és a kapcsolódó etikai dimenziókra vonatkozó hatékony garanciák nélkülözhetetlenek az RFID és a tárgyak jövőbeli internete iránti közbizalom megnyerése érdekében. Csak így érvényesülhet a technológia által nyújtott számos gazdasági és társadalmi előny. |
| --- | --- |

57.

Az adatvédelemre, a magánélet védelmére és a kapcsolódó etikai dimenziókra vonatkozó hatékony garanciák nélkülözhetetlenek az RFID és a tárgyak jövőbeli internete iránti közbizalom megnyerése érdekében. Csak így érvényesülhet a technológia által nyújtott számos gazdasági és társadalmi előny.

V.1.   Az adatvédelemmel kapcsolatos vonatkozó jogi keret hiányosságai

| 58. | Az RFID-alkalmazásokon keresztül végzett adatgyűjtés tekintetében az adatvédelmi irányelv és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv irányadó (29). Előírják többek között, hogy az RFID-alkalmazások használatának feltétele a megfelelő magánélet-védelmi garanciák biztosítása (30). |
| --- | --- |

58.

Az RFID-alkalmazásokon keresztül végzett adatgyűjtés tekintetében az adatvédelmi irányelv és az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv irányadó (29). Előírják többek között, hogy az RFID-alkalmazások használatának feltétele a megfelelő magánélet-védelmi garanciák biztosítása (30).

| 59. | Ez a jogi keret azonban nem nyújt teljes körű megoldást a technológia nyomán felmerülő adatvédelmi és magánélet-védelmi problémákra. Ennek az az oka, hogy az RFID-alkalmazások esetében végrehajtandó garanciák típusa tekintetében az irányelvek nem kellően részletezettek. A létező szabályokat továbbiakkal kell kiegészíteni, amelyek konkrét garanciákat írnak elő, és különösképpen kötelezővé teszik bizonyos technikai megoldások (beépített adatvédelem) beépítését az RFID-technológiába. Ez a helyzet a személyes adatokat tároló címkék esetében, amelyeknek beépített hatástalanító paranccsal kell rendelkezniük, valamint a titkosítás használatára bizonyos típusú személyes adatokat tároló címkék esetében. |
| --- | --- |

59.

Ez a jogi keret azonban nem nyújt teljes körű megoldást a technológia nyomán felmerülő adatvédelmi és magánélet-védelmi problémákra. Ennek az az oka, hogy az RFID-alkalmazások esetében végrehajtandó garanciák típusa tekintetében az irányelvek nem kellően részletezettek. A létező szabályokat továbbiakkal kell kiegészíteni, amelyek konkrét garanciákat írnak elő, és különösképpen kötelezővé teszik bizonyos technikai megoldások (beépített adatvédelem) beépítését az RFID-technológiába. Ez a helyzet a személyes adatokat tároló címkék esetében, amelyeknek beépített hatástalanító paranccsal kell rendelkezniük, valamint a titkosítás használatára bizonyos típusú személyes adatokat tároló címkék esetében.

V.2.   Az önszabályozás mint első lépés

| 60. | 2007 márciusában a Bizottság közleményt (31) fogadott el, amely többek között elismerte az RFID gyakorlati végrehajtására vonatkozó részletes útmutatás szükségességét, valamint a magánéletet és a biztonságot érintő kockázatok elkerülését célzó tervezési kritériumok elfogadásának kívánatos voltát. |
| --- | --- |

60.

2007 márciusában a Bizottság közleményt (31) fogadott el, amely többek között elismerte az RFID gyakorlati végrehajtására vonatkozó részletes útmutatás szükségességét, valamint a magánéletet és a biztonságot érintő kockázatok elkerülését célzó tervezési kritériumok elfogadásának kívánatos voltát.

| 61. | E célok elérése érdekében a Bizottság 2009 májusában ajánlást fogadott el a magánélet- és adatvédelmi elveknek az RFID-alkalmazások területén történő alkalmazásáról (32). Ez az RFID-alkalmazások kiskereskedelemben történő felhasználása esetén a címke hatástalanítását írja elő az árusítás helyén, kivéve, ha a fogyasztó hozzájárulását adja annak üzemben tartásához. Ez minden esetben érvényes, kivéve, ha a magánélet védelméről és az adatvédelemről készített hatásvizsgálat eredményei szerint a címkék valószínűsíthetően nem fenyegetik a magánélet és a személyes adatok védelmét, mely esetben azok az árusítóhely elhagyását követően is üzemben maradnának, hacsak a fogyasztó nem él a díjmentes hatástalanítás lehetőségével. |
| --- | --- |

61.

E célok elérése érdekében a Bizottság 2009 májusában ajánlást fogadott el a magánélet- és adatvédelmi elveknek az RFID-alkalmazások területén történő alkalmazásáról (32). Ez az RFID-alkalmazások kiskereskedelemben történő felhasználása esetén a címke hatástalanítását írja elő az árusítás helyén, kivéve, ha a fogyasztó hozzájárulását adja annak üzemben tartásához. Ez minden esetben érvényes, kivéve, ha a magánélet védelméről és az adatvédelemről készített hatásvizsgálat eredményei szerint a címkék valószínűsíthetően nem fenyegetik a magánélet és a személyes adatok védelmét, mely esetben azok az árusítóhely elhagyását követően is üzemben maradnának, hacsak a fogyasztó nem él a díjmentes hatástalanítás lehetőségével.

| 62. | Az európai adatvédelmi biztos egyetért az önszabályozó eszközök használatára vonatkozó bizottsági megközelítéssel. Az alábbiakban ismertetettek szerint azonban elképzelhető, hogy az önszabályozás nem hozza meg a kívánt eredményt; éppen ezért felkéri a Bizottságot, hogy készüljön fel alternatív intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

62.

Az európai adatvédelmi biztos egyetért az önszabályozó eszközök használatára vonatkozó bizottsági megközelítéssel. Az alábbiakban ismertetettek szerint azonban elképzelhető, hogy az önszabályozás nem hozza meg a kívánt eredményt; éppen ezért felkéri a Bizottságot, hogy készüljön fel alternatív intézkedések elfogadására.

V.3.   Problematikus területek és további lehetséges intézkedések az önszabályozás kudarca esetén

| 63. | Az európai adatvédelmi biztost aggodalommal tölti el, hogy a kiskereskedelmi ágazatban RFID-alkalmazásokat felhasználó szervezetek esetleg figyelmen kívül hagyják, hogy az RFID-címkéket nem kívánatos harmadik felek is nyomon követhetik. Az ilyen nyomon követés feltárhatja a címkén (esetlegesen) tárolt személyes adatokat, de azt is lehetővé teheti a harmadik fél számára, hogy egy adott személyt egyszerűen a nála lévő egy vagy több címkén található egyedi azonosítók felhasználásával kövessen vagy idővel felismerjen akár az RFID-alkalmazás működési hatókörén kívül eső környezetben is. Továbbá aggodalommal tölti el, hogy az RFID-alkalmazások szolgáltatói hajlamosak lehetnek arra, hogy indokolatlanul alkalmazzák a kivételt, és az árusítás helyének elhagyását követően is üzemben tartsák a címkét. |
| --- | --- |

63.

Az európai adatvédelmi biztost aggodalommal tölti el, hogy a kiskereskedelmi ágazatban RFID-alkalmazásokat felhasználó szervezetek esetleg figyelmen kívül hagyják, hogy az RFID-címkéket nem kívánatos harmadik felek is nyomon követhetik. Az ilyen nyomon követés feltárhatja a címkén (esetlegesen) tárolt személyes adatokat, de azt is lehetővé teheti a harmadik fél számára, hogy egy adott személyt egyszerűen a nála lévő egy vagy több címkén található egyedi azonosítók felhasználásával kövessen vagy idővel felismerjen akár az RFID-alkalmazás működési hatókörén kívül eső környezetben is. Továbbá aggodalommal tölti el, hogy az RFID-alkalmazások szolgáltatói hajlamosak lehetnek arra, hogy indokolatlanul alkalmazzák a kivételt, és az árusítás helyének elhagyását követően is üzemben tartsák a címkét.

| 64. | Ha a fentiek megtörténnek, előfordulhat, hogy túl késő lesz az egyének adatainak és magánéletének védelmére irányuló kockázatok csökkentéséhez, amelyek addigra sérülhetnek. Ezenfelül az önszabályozás jellegéből következően a nemzeti végrehajtási hatóságok gyengébb helyzetből hívhatják fel az RFID-alkalmazásokat működtető szervezeteket bizonyos beépített adatvédelmi intézkedések alkalmazására. |
| --- | --- |

64.

Ha a fentiek megtörténnek, előfordulhat, hogy túl késő lesz az egyének adatainak és magánéletének védelmére irányuló kockázatok csökkentéséhez, amelyek addigra sérülhetnek. Ezenfelül az önszabályozás jellegéből következően a nemzeti végrehajtási hatóságok gyengébb helyzetből hívhatják fel az RFID-alkalmazásokat működtető szervezeteket bizonyos beépített adatvédelmi intézkedések alkalmazására.

| 65. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, készüljön fel arra, hogy a jelenlegi jogi keret hatékony végrehajtásának kudarca esetén javaslatot tegyen az RFID felhasználásával kapcsolatos fő problémákat szabályozó jogalkotási eszközökre. A Bizottság értékelése nem halasztható el indokolatlanul; a halogatás veszélyt jelent az egyénekre nézve, emellett pedig az ágazat tekintetében is éppen ellentétes hatást váltana ki, mivel túlságosan komoly jogi bizonytalanságok állnak fenn, és a meghonosodott problémák javítása várhatóan nehezebb és költségesebb lesz. |
| --- | --- |

65.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, készüljön fel arra, hogy a jelenlegi jogi keret hatékony végrehajtásának kudarca esetén javaslatot tegyen az RFID felhasználásával kapcsolatos fő problémákat szabályozó jogalkotási eszközökre. A Bizottság értékelése nem halasztható el indokolatlanul; a halogatás veszélyt jelent az egyénekre nézve, emellett pedig az ágazat tekintetében is éppen ellentétes hatást váltana ki, mivel túlságosan komoly jogi bizonytalanságok állnak fenn, és a meghonosodott problémák javítása várhatóan nehezebb és költségesebb lesz.

| 66. | A szükséges javasolt intézkedések között az európai adatvédelmi biztos javasolja az árusítás helyén történő hozzájárulás lehetőségének biztosítását, amelynek értelmében az árusítás helyén a fogyasztási cikkeken található valamennyi RFID-címkét alapesetben hatástalanítanák. Nem szükséges és nem helyénvaló, hogy a Bizottság meghatározza a konkrétan alkalmazandó technológiát. Ehelyett az uniós jognak az üzemben tartáshoz való hozzájárulás megszerzésére vonatkozó jogi kötelezettséget kell előírnia, és a szolgáltatókra kell bíznia annak eldöntését, hogyan kívánják teljesíteni ezt a követelményt. |
| --- | --- |

66.

A szükséges javasolt intézkedések között az európai adatvédelmi biztos javasolja az árusítás helyén történő hozzájárulás lehetőségének biztosítását, amelynek értelmében az árusítás helyén a fogyasztási cikkeken található valamennyi RFID-címkét alapesetben hatástalanítanák. Nem szükséges és nem helyénvaló, hogy a Bizottság meghatározza a konkrétan alkalmazandó technológiát. Ehelyett az uniós jognak az üzemben tartáshoz való hozzájárulás megszerzésére vonatkozó jogi kötelezettséget kell előírnia, és a szolgáltatókra kell bíznia annak eldöntését, hogyan kívánják teljesíteni ezt a követelményt.

V.4.   További mérlegelendő kérdések: A tárgyak internetének irányítása

| 67. | Az RFID-címkék által gyűjtött információk – például termékinformációk – végül akár egy globális kommunikációs infrastruktúrahálózathoz is eljuthatnak. Ezt általában „a tárgyak interneté”-nek nevezik. Azért merülnek fel adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos kérdések, mert a valódi világ tárgyai RFID-címkékkel azonosíthatók, amelyek a termékinformációkon kívül személyes adatokat is tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

67.

Az RFID-címkék által gyűjtött információk – például termékinformációk – végül akár egy globális kommunikációs infrastruktúrahálózathoz is eljuthatnak. Ezt általában „a tárgyak interneté”-nek nevezik. Azért merülnek fel adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos kérdések, mert a valódi világ tárgyai RFID-címkékkel azonosíthatók, amelyek a termékinformációkon kívül személyes adatokat is tartalmazhatnak.

| 68. | Számos nyitott kérdés merül fel azzal kapcsolatban, ki irányítja majd a címkével ellátott tárgyakkal kapcsolatos adatok tárolását. Hogyan szervezik majd ezt az adattárolást? Ki kaphat hozzáférést? 2009 júniusában a Bizottság közleményt fogadott el a tárgyak internetéről (33), amely nyíltan meghatározta a jelenségből fakadó lehetséges adatvédelmi és magánélet-védelmi problémákat. |
| --- | --- |

68.

Számos nyitott kérdés merül fel azzal kapcsolatban, ki irányítja majd a címkével ellátott tárgyakkal kapcsolatos adatok tárolását. Hogyan szervezik majd ezt az adattárolást? Ki kaphat hozzáférést? 2009 júniusában a Bizottság közleményt fogadott el a tárgyak internetéről (33), amely nyíltan meghatározta a jelenségből fakadó lehetséges adatvédelmi és magánélet-védelmi problémákat.

| 69. | Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kíván néhány, a közlemény által felvetett kérdést, amelyek véleménye szerint a tárgyak internetének fejlődésével komoly figyelemre tartanak számot. Először is, a decentralizált struktúra szükségessége javíthatja az elszámoltathatóságot, valamint az EU jogi keretének végrehajthatóságát. Másodszor, az egyéneknek a nyomon követés alóli mentességéhez való jogát a lehető legnagyobb mértékben fenn kell tartani. Más szóval csupán igen korlátozott esetekben fordulhat elő, hogy beleegyezésük nélkül nyomon követik őket az RFID-címkék révén. A beleegyezésnek kifejezettnek kell lennie. Ezt a jelenséget általában a „chipek kiiktatásá”-nak és a magánélethez való jognak nevezik. Végül, a tárgyak internetének létrehozása során a beépített adatvédelem elvét vezérelvként kell alkalmazni. Ez megkövetelné például, hogy a felhasználói irányítást biztosító beépített mechanizmusokkal rendelkező konkrét RFID-alkalmazások már alapesetben tartalmazzanak adatvédelmi beállításokat. |
| --- | --- |

69.

Az európai adatvédelmi biztos hangsúlyozni kíván néhány, a közlemény által felvetett kérdést, amelyek véleménye szerint a tárgyak internetének fejlődésével komoly figyelemre tartanak számot. Először is, a decentralizált struktúra szükségessége javíthatja az elszámoltathatóságot, valamint az EU jogi keretének végrehajthatóságát. Másodszor, az egyéneknek a nyomon követés alóli mentességéhez való jogát a lehető legnagyobb mértékben fenn kell tartani. Más szóval csupán igen korlátozott esetekben fordulhat elő, hogy beleegyezésük nélkül nyomon követik őket az RFID-címkék révén. A beleegyezésnek kifejezettnek kell lennie. Ezt a jelenséget általában a „chipek kiiktatásá”-nak és a magánélethez való jognak nevezik. Végül, a tárgyak internetének létrehozása során a beépített adatvédelem elvét vezérelvként kell alkalmazni. Ez megkövetelné például, hogy a felhasználói irányítást biztosító beépített mechanizmusokkal rendelkező konkrét RFID-alkalmazások már alapesetben tartalmazzanak adatvédelmi beállításokat.

| 70. | Az európai adatvédelmi biztos számít rá, hogy a Bizottság a közleményben előirányzott intézkedések megvalósítása, különösképpen a mindenütt jelen lévő információ társadalmában a magánéletről és a bizalomról szóló közlemény szövegezése során konzultálni fog vele. |
| --- | --- |

70.

Az európai adatvédelmi biztos számít rá, hogy a Bizottság a közleményben előirányzott intézkedések megvalósítása, különösképpen a mindenütt jelen lévő információ társadalmában a magánéletről és a bizalomról szóló közlemény szövegezése során konzultálni fog vele.

VI.   KÖZÖSSÉGI HÁLÓZATOK ÉS AZ ALAPÉRTELMEZETT ADATVÉDELMI BEÁLLÍTÁSOK SZÜKSÉGESSÉGE

| 71. | A közösségi hálózatok manapság igazán felkapottak. Úgy tűnik, hogy népszerűségük az e-mailét is felülmúlta. Kapcsolatot teremtenek az azonos érdeklődésű és/vagy tevékenységet folytató személyek között. A tagok online profilt hozhatnak létre, és médiafájlokat, például videókat, fényképeket, zenét, valamint szakmai profiljukat is megoszthatják egymással. |
| --- | --- |

71.

A közösségi hálózatok manapság igazán felkapottak. Úgy tűnik, hogy népszerűségük az e-mailét is felülmúlta. Kapcsolatot teremtenek az azonos érdeklődésű és/vagy tevékenységet folytató személyek között. A tagok online profilt hozhatnak létre, és médiafájlokat, például videókat, fényképeket, zenét, valamint szakmai profiljukat is megoszthatják egymással.

| 72. | A fiatalok rendkívül gyorsan magukévá tették a közösségépítést, és ez a tendencia folytatódik. Az elmúlt néhány évben csökkent az európai internetfelhasználók átlagéletkora: ma már a 9–10 évesek is hetente többször csatlakoznak; a 12–14 évesek naponta használják a világhálót, gyakran 1–3 órás időtartamban. |
| --- | --- |

72.

A fiatalok rendkívül gyorsan magukévá tették a közösségépítést, és ez a tendencia folytatódik. Az elmúlt néhány évben csökkent az európai internetfelhasználók átlagéletkora: ma már a 9–10 évesek is hetente többször csatlakoznak; a 12–14 évesek naponta használják a világhálót, gyakran 1–3 órás időtartamban.

VI.1.   Közösségi hálózatok és az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos vonatkozó jogi keret

| 73. | A közösségi hálózatok kialakulása lehetővé tette a felhasználók számára, hogy információkat töltsenek fel az internetre saját magukról és harmadik személyekről. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport szerint (34) ezáltal az internetfelhasználók az adatvédelmi irányelv korábbi 2. cikke d) pontjának értelmében (35) az általuk feltöltött adatok tekintetében adatkezelőnek minősülnek. A legtöbb esetben azonban az effajta adatfeldolgozás az irányelv korábbi 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt, háztartási tevékenységre vonatkozó kivétel kategóriájába tartozik. A közösségi hálózatok szolgáltatói ugyanakkor adatkezelőnek minősülnek, amennyiben lehetőséget nyújtanak a felhasználói adatok feldolgozására, valamint a felhasználói adatkezeléssel kapcsolatos valamennyi alapszolgáltatást (pl. regisztráció és a fiók törlése) biztosítják. |
| --- | --- |

73.

A közösségi hálózatok kialakulása lehetővé tette a felhasználók számára, hogy információkat töltsenek fel az internetre saját magukról és harmadik személyekről. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport szerint (34) ezáltal az internetfelhasználók az adatvédelmi irányelv korábbi 2. cikke d) pontjának értelmében (35) az általuk feltöltött adatok tekintetében adatkezelőnek minősülnek. A legtöbb esetben azonban az effajta adatfeldolgozás az irányelv korábbi 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt, háztartási tevékenységre vonatkozó kivétel kategóriájába tartozik. A közösségi hálózatok szolgáltatói ugyanakkor adatkezelőnek minősülnek, amennyiben lehetőséget nyújtanak a felhasználói adatok feldolgozására, valamint a felhasználói adatkezeléssel kapcsolatos valamennyi alapszolgáltatást (pl. regisztráció és a fiók törlése) biztosítják.

| 74. | Jogi értelemben ez azt jelenti, hogy az internethasználók és a közösségi hálózatok szolgáltatói az irányelv 2. cikke d) pontjának alkalmazásában „adatkezelőként” közösen felelnek a személyes adatok feldolgozásáért, jóllehet különböző mértékben és különböző kötelezettségekkel. |
| --- | --- |

74.

Jogi értelemben ez azt jelenti, hogy az internethasználók és a közösségi hálózatok szolgáltatói az irányelv 2. cikke d) pontjának alkalmazásában „adatkezelőként” közösen felelnek a személyes adatok feldolgozásáért, jóllehet különböző mértékben és különböző kötelezettségekkel.

| 75. | Ennek megfelelően a felhasználóknak tudatában kell lenniük annak és meg kell érteniük, hogy saját és mások személyes adatainak feldolgozása nyomán az uniós adatvédelmi jogszabályok rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak, amelyek megkövetelik többek között a feltöltött adatok tulajdonosainak tájékoztatáson alapuló hozzájárulását, valamint azt, hogy az érintettek számára biztosítsák a jogorvoslatot, az elutasítás jogát stb. Hasonlóképpen a közösségi hálózatok szolgáltatóinak többek között végre kell hajtaniuk a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében, figyelembe véve az adatfeldolgozással járó kockázatokat és az adatok jellegét. Mindez azt jelenti, hogy a közösségi hálózatok szolgáltatóinak az adatok védelmével összhangban álló beállításokat kell biztosítaniuk, többek között olyanokat, amelyek segítségével a profilhoz való hozzáférés a felhasználó által kiválasztott személyekre korlátozható. A profilok harmadik fél számára történő nyilvánossá tételét megelőzően a beállításoknál kérni kell a felhasználó megerősítő beleegyezését, és a korlátozott hozzáférésű profilokat a belső keresőmotorok számára is le kell tiltani. |
| --- | --- |

75.

Ennek megfelelően a felhasználóknak tudatában kell lenniük annak és meg kell érteniük, hogy saját és mások személyes adatainak feldolgozása nyomán az uniós adatvédelmi jogszabályok rendelkezéseinek hatálya alá tartoznak, amelyek megkövetelik többek között a feltöltött adatok tulajdonosainak tájékoztatáson alapuló hozzájárulását, valamint azt, hogy az érintettek számára biztosítsák a jogorvoslatot, az elutasítás jogát stb. Hasonlóképpen a közösségi hálózatok szolgáltatóinak többek között végre kell hajtaniuk a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében, figyelembe véve az adatfeldolgozással járó kockázatokat és az adatok jellegét. Mindez azt jelenti, hogy a közösségi hálózatok szolgáltatóinak az adatok védelmével összhangban álló beállításokat kell biztosítaniuk, többek között olyanokat, amelyek segítségével a profilhoz való hozzáférés a felhasználó által kiválasztott személyekre korlátozható. A profilok harmadik fél számára történő nyilvánossá tételét megelőzően a beállításoknál kérni kell a felhasználó megerősítő beleegyezését, és a korlátozott hozzáférésű profilokat a belső keresőmotorok számára is le kell tiltani.

| 76. | Sajnálatos módon a jogi követelmények és a tényleges megfelelés között nagy szakadék tátong. Míg jogi értelemben véve az internetfelhasználók adatkezelőnek minősülnek, így az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós jogi keret kötelezi őket, a valóságban gyakran nincsenek tudatában e szerepüknek. Általában kevéssé vannak tisztában azzal, hogy személyes adatokat dolgoznak fel, és hogy az ilyen információk közzététele magánélet- és adatvédelmi kockázatokat rejt magában. Különösen a fiatalok tesznek közzé úgy tartalmakat online, hogy alábecsülik azok saját maguk és mások számára jelentett következményeit, például az oktatási intézményekbe való későbbi felvételükkel vagy állásra történő jelentkezésükkel összefüggésben. |
| --- | --- |

76.

Sajnálatos módon a jogi követelmények és a tényleges megfelelés között nagy szakadék tátong. Míg jogi értelemben véve az internetfelhasználók adatkezelőnek minősülnek, így az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos uniós jogi keret kötelezi őket, a valóságban gyakran nincsenek tudatában e szerepüknek. Általában kevéssé vannak tisztában azzal, hogy személyes adatokat dolgoznak fel, és hogy az ilyen információk közzététele magánélet- és adatvédelmi kockázatokat rejt magában. Különösen a fiatalok tesznek közzé úgy tartalmakat online, hogy alábecsülik azok saját maguk és mások számára jelentett következményeit, például az oktatási intézményekbe való későbbi felvételükkel vagy állásra történő jelentkezésükkel összefüggésben.

| 77. | Ezzel egy időben a közösségi hálózatok szolgáltatói gyakran előre megadják a később letiltható alapértelmezett beállításokat, és ezáltal a személyes adatok nyilvánossá tételét ösztönzik. Egyes szolgáltatók már alapesetben engedélyezik, hogy a profilok az ismert keresőmotorok számára elérhetők legyenek. Ez felveti azt a kérdést, vajon az egyének ténylegesen hozzájárultak-e a közzétételhez, és hogy a közösségi hálózatok megfelelnek-e az irányelv (fent ismertetett) 17. cikkének, amely előírja számukra, hogy az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében hajtsák végre a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket. |
| --- | --- |

77.

Ezzel egy időben a közösségi hálózatok szolgáltatói gyakran előre megadják a később letiltható alapértelmezett beállításokat, és ezáltal a személyes adatok nyilvánossá tételét ösztönzik. Egyes szolgáltatók már alapesetben engedélyezik, hogy a profilok az ismert keresőmotorok számára elérhetők legyenek. Ez felveti azt a kérdést, vajon az egyének ténylegesen hozzájárultak-e a közzétételhez, és hogy a közösségi hálózatok megfelelnek-e az irányelv (fent ismertetett) 17. cikkének, amely előírja számukra, hogy az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében hajtsák végre a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket.

VI.2.   A közösségi hálózatok által teremtett kockázatok és a megoldásukra javasolt intézkedések

| 78. | A fentiek eredményeképpen az egyének magánéletének és adatainak védelmét fokozott kockázatok érik. Az internetfelhasználók és a feltöltött adatok tulajdonosai esetében fennáll magánéletük és adataik védelme súlyos megsértésének a veszélye. |
| --- | --- |

78.

A fentiek eredményeképpen az egyének magánéletének és adatainak védelmét fokozott kockázatok érik. Az internetfelhasználók és a feltöltött adatok tulajdonosai esetében fennáll magánéletük és adataik védelme súlyos megsértésének a veszélye.

| 79. | Ebben az összefüggésben a Bizottságnak azt a kérdést kell megvizsgálnia, mit kell és mit lehet tenni e helyzet megoldása érdekében. Ez a vélemény nem nyújt átfogó választ a kérdésre, hanem további megfontolásra érdemes javaslatokkal él. |
| --- | --- |

79.

Ebben az összefüggésben a Bizottságnak azt a kérdést kell megvizsgálnia, mit kell és mit lehet tenni e helyzet megoldása érdekében. Ez a vélemény nem nyújt átfogó választ a kérdésre, hanem további megfontolásra érdemes javaslatokkal él.

Az internetfelhasználók tájékoztatására tett erőfeszítések

| 80. | Az első javaslat a felhasználók ismereteinek bővítésére irányul. E tekintetben az EU intézményeinek és a nemzeti hatóságoknak lépéseket kell tenniük az ismeretterjesztés, valamint a közösségépítő hálózatok nyomán felmerülő veszélyekkel kapcsolatos tudatosság növelése terén. Az Információs Társadalmi Főigazgatóság által működtetett Biztonságosabb Internet Program célja például a gyermekek és fiatalok helyzetének megerősítése és védelme többek között a tudatosságot növelő intézkedések révén (36). Az EU intézményei a közelmúltban indították útjára a „Gondold meg, mit töltesz fel az internetre!” elnevezésű kampányt, hogy növeljék a személyes adatok idegenekkel való megosztása által jelentett kockázatokkal kapcsolatos tudatosság mértékét. |
| --- | --- |

80.

Az első javaslat a felhasználók ismereteinek bővítésére irányul. E tekintetben az EU intézményeinek és a nemzeti hatóságoknak lépéseket kell tenniük az ismeretterjesztés, valamint a közösségépítő hálózatok nyomán felmerülő veszélyekkel kapcsolatos tudatosság növelése terén. Az Információs Társadalmi Főigazgatóság által működtetett Biztonságosabb Internet Program célja például a gyermekek és fiatalok helyzetének megerősítése és védelme többek között a tudatosságot növelő intézkedések révén (36). Az EU intézményei a közelmúltban indították útjára a „Gondold meg, mit töltesz fel az internetre!” elnevezésű kampányt, hogy növeljék a személyes adatok idegenekkel való megosztása által jelentett kockázatokkal kapcsolatos tudatosság mértékét.

| 81. | Az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság továbbra is támogassa az ilyen típusú tevékenységeket. Ugyanakkor a közösségi hálózatok szolgáltatóinak maguknak is aktív szerepet kell vállalniuk, mivel jogi és társadalmi felelősségük a felhasználók tájékoztatása arra vonatkozóan, hogyan használhatják szolgáltatásaikat biztonságos és az adatok védelmével összhangban álló módon. |
| --- | --- |

81.

Az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság továbbra is támogassa az ilyen típusú tevékenységeket. Ugyanakkor a közösségi hálózatok szolgáltatóinak maguknak is aktív szerepet kell vállalniuk, mivel jogi és társadalmi felelősségük a felhasználók tájékoztatása arra vonatkozóan, hogyan használhatják szolgáltatásaikat biztonságos és az adatok védelmével összhangban álló módon.

| 82. | A fentieknek megfelelően, amikor adatokat töltünk fel a közösségi hálózatokra, ezek az adatok alapesetben számos különböző módon elérhetőek lehetnek. Hozzáférhet például általában a nagyközönség, ideértve a keresőmotorokat, amelyek indexálhatják az információkat és közvetlenül azokra mutató hivatkozást hozhatnak létre. Más részről az információk a „kiválasztott ismerősök” körére korlátozhatók, vagy teljes mértékben titkosíthatók. A profilok engedélyezése és a terminológia természetesen oldalanként eltérő. |
| --- | --- |

82.

A fentieknek megfelelően, amikor adatokat töltünk fel a közösségi hálózatokra, ezek az adatok alapesetben számos különböző módon elérhetőek lehetnek. Hozzáférhet például általában a nagyközönség, ideértve a keresőmotorokat, amelyek indexálhatják az információkat és közvetlenül azokra mutató hivatkozást hozhatnak létre. Más részről az információk a „kiválasztott ismerősök” körére korlátozhatók, vagy teljes mértékben titkosíthatók. A profilok engedélyezése és a terminológia természetesen oldalanként eltérő.

| 83. | A fent ismertetettek szerint azonban csak igen kevés közösségi szolgáltatásokat használó személy van tisztában azzal, hogyan szabályozhatja az általa feltöltött információkhoz való hozzáférést, az alapértelmezett adatvédelmi beállítások módosításáról nem is beszélve. Az adatvédelmi beállításokat a legtöbb esetben változatlanul hagyják, mivel a felhasználók nincsenek tudatában annak, milyen következményekkel jár, ha nem módosítják azokat, vagy nem tudják, hogyan tehetik azt meg. Éppen ezért legtöbbször az alapértelmezett beállítások változatlanul hagyása nem jelenti azt, hogy az egyének megalapozott döntés alapján hozzájárultak az adatok megosztásához. Ebben az összefüggésben különösen fontos, hogy harmadik felek, például a keresőmotorok ne hivatkozzanak az egyéni profilokra azt feltételezve, hogy a felhasználók alapértelmezés szerint (és nem az adatvédelmi beállítások módosítása révén) hozzájárultak adataik korlátozások nélküli nyilvánosságra hozatalához. |
| --- | --- |

83.

A fent ismertetettek szerint azonban csak igen kevés közösségi szolgáltatásokat használó személy van tisztában azzal, hogyan szabályozhatja az általa feltöltött információkhoz való hozzáférést, az alapértelmezett adatvédelmi beállítások módosításáról nem is beszélve. Az adatvédelmi beállításokat a legtöbb esetben változatlanul hagyják, mivel a felhasználók nincsenek tudatában annak, milyen következményekkel jár, ha nem módosítják azokat, vagy nem tudják, hogyan tehetik azt meg. Éppen ezért legtöbbször az alapértelmezett beállítások változatlanul hagyása nem jelenti azt, hogy az egyének megalapozott döntés alapján hozzájárultak az adatok megosztásához. Ebben az összefüggésben különösen fontos, hogy harmadik felek, például a keresőmotorok ne hivatkozzanak az egyéni profilokra azt feltételezve, hogy a felhasználók alapértelmezés szerint (és nem az adatvédelmi beállítások módosítása révén) hozzájárultak adataik korlátozások nélküli nyilvánosságra hozatalához.

| 84. | Míg a felhasználói ismeretterjesztés elősegítheti a helyzet megoldását, önmagában nem elégséges. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport ismeretségi hálózatokról szóló véleményében megfogalmazott ajánlása értelmében a közösségi hálózatok szolgáltatóinak a személyes adatok védelmével összhangban álló és ingyenes alapértelmezett adatvédelmi beállításokat kell kínálniuk. Ezáltal a felhasználók tudatosabban cselekednének, és megfelelőbb döntéseket hozhatnának azt illetően, meg szeretnék-e osztani adataikat, és ha igen, kivel. |
| --- | --- |

84.

Míg a felhasználói ismeretterjesztés elősegítheti a helyzet megoldását, önmagában nem elégséges. A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport ismeretségi hálózatokról szóló véleményében megfogalmazott ajánlása értelmében a közösségi hálózatok szolgáltatóinak a személyes adatok védelmével összhangban álló és ingyenes alapértelmezett adatvédelmi beállításokat kell kínálniuk. Ezáltal a felhasználók tudatosabban cselekednének, és megfelelőbb döntéseket hozhatnának azt illetően, meg szeretnék-e osztani adataikat, és ha igen, kivel.

Az önszabályozás szerepe

| 85. | A Bizottság „Biztonságosabb közösségi hálózatépítési elveket az EU-nak!” néven (37) megállapodást kötött húsz közösségi hálózati szolgáltatóval. A megállapodás célja, hogy az európai közösségi weboldalak használata során fokozza a kiskorúak biztonságát. Az elvek között számos, a fent bemutatott adatvédelmi jogi keret alkalmazásából fakadó követelmény található. Ide tartozik többek között a felhasználók helyzetének a különböző eszközök és technológiák révén történő erősítésére vonatkozó követelmény, valamint annak biztosítása, hogy a felhasználók szabályozhassák személyes adataik felhasználását és terjesztését. Ilyen elv továbbá az adatvédelmi beállítások alapértelmezés szerint történő biztosításának szükségessége. |
| --- | --- |

85.

A Bizottság „Biztonságosabb közösségi hálózatépítési elveket az EU-nak!” néven (37) megállapodást kötött húsz közösségi hálózati szolgáltatóval. A megállapodás célja, hogy az európai közösségi weboldalak használata során fokozza a kiskorúak biztonságát. Az elvek között számos, a fent bemutatott adatvédelmi jogi keret alkalmazásából fakadó követelmény található. Ide tartozik többek között a felhasználók helyzetének a különböző eszközök és technológiák révén történő erősítésére vonatkozó követelmény, valamint annak biztosítása, hogy a felhasználók szabályozhassák személyes adataik felhasználását és terjesztését. Ilyen elv továbbá az adatvédelmi beállítások alapértelmezés szerint történő biztosításának szükségessége.

| 86. | 2010 január elején a Bizottság közzétette az elvek végrehajtását értékelő jelentés eredményeit (38). Az európai adatvédelmi biztos aggodalmát fejezi ki azt illetően, hogy a jelentés tanúsága szerint bizonyos lépések megvalósultak, mások azonban nem. A jelentés problémákat tárt fel például a weboldalakon rendelkezésre álló biztonsági intézkedésekre és eszközökre vonatkozó tájékoztatás tekintetében. Ezenfelül megállapította, hogy a megállapodás aláíróinak kevesebb mint fele korlátozza a kiskorúak profiljához való hozzáférést, hogy az kizárólag az ismerősök számára legyen elérhető. |
| --- | --- |

86.

2010 január elején a Bizottság közzétette az elvek végrehajtását értékelő jelentés eredményeit (38). Az európai adatvédelmi biztos aggodalmát fejezi ki azt illetően, hogy a jelentés tanúsága szerint bizonyos lépések megvalósultak, mások azonban nem. A jelentés problémákat tárt fel például a weboldalakon rendelkezésre álló biztonsági intézkedésekre és eszközökre vonatkozó tájékoztatás tekintetében. Ezenfelül megállapította, hogy a megállapodás aláíróinak kevesebb mint fele korlátozza a kiskorúak profiljához való hozzáférést, hogy az kizárólag az ismerősök számára legyen elérhető.

A kötelező alapértelmezett adatvédelmi beállítások szükségessége

| 87. | Ebben az összefüggésben a fő kérdés az, szükség van-e további szakpolitikai intézkedésekre annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi hálózatok alapértelmezett adatvédelmi beállításokkal hozzák létre szolgáltatásaikat. A problémát Viviane Reding korábbi információs társadalomért felelős biztos vetette fel, aki rámutatott, hogy szükség lehet jogi szabályozásra (39). Ebben a szellemben az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság kijelentette, hogy az önszabályozáson túl jogszabályba kell foglalni a minimális védelmi előírásokat (40). |
| --- | --- |

87.

Ebben az összefüggésben a fő kérdés az, szükség van-e további szakpolitikai intézkedésekre annak biztosítása érdekében, hogy a közösségi hálózatok alapértelmezett adatvédelmi beállításokkal hozzák létre szolgáltatásaikat. A problémát Viviane Reding korábbi információs társadalomért felelős biztos vetette fel, aki rámutatott, hogy szükség lehet jogi szabályozásra (39). Ebben a szellemben az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság kijelentette, hogy az önszabályozáson túl jogszabályba kell foglalni a minimális védelmi előírásokat (40).

| 88. | Ahogyan fentebb megjegyeztük, a közösségi hálózatok szolgáltatóira vonatkozó követelmény, amelynek értelmében alapértelmezés szerint biztosítaniuk kell az adatvédelmi beállításokat, közvetetten az adatvédelmi irányelv 17. cikkéből (41) is következik, amely az adatkezelők számára előírja, hogy hozzák meg a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket („mind az adatfeldolgozó rendszer megtervezésekor, mind az adatfeldolgozás időpontjában”) a biztonság fenntartása, és ezáltal az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében, figyelembe véve az adatfeldolgozással járó kockázatokat és az adatok természetét. |
| --- | --- |

88.

Ahogyan fentebb megjegyeztük, a közösségi hálózatok szolgáltatóira vonatkozó követelmény, amelynek értelmében alapértelmezés szerint biztosítaniuk kell az adatvédelmi beállításokat, közvetetten az adatvédelmi irányelv 17. cikkéből (41) is következik, amely az adatkezelők számára előírja, hogy hozzák meg a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket („mind az adatfeldolgozó rendszer megtervezésekor, mind az adatfeldolgozás időpontjában”) a biztonság fenntartása, és ezáltal az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében, figyelembe véve az adatfeldolgozással járó kockázatokat és az adatok természetét.

| 89. | Ez a cikk azonban ezzel kapcsolatban is túlságosan általános, és pontosításra szorul. Nem határozza meg egyértelműen, hogy a közösségi hálózatokkal összefüggésben mit ért megfelelő technikai és szervezési intézkedésen. Ennélfogva a jelen helyzetet a jogbizonytalanság jellemzi, ami mind a szabályozók, mind pedig azon személyek számára problémát jelent, akiknek magánélete és személyes adatai nem részesülnek teljes körű védelemben. |
| --- | --- |

89.

Ez a cikk azonban ezzel kapcsolatban is túlságosan általános, és pontosításra szorul. Nem határozza meg egyértelműen, hogy a közösségi hálózatokkal összefüggésben mit ért megfelelő technikai és szervezési intézkedésen. Ennélfogva a jelen helyzetet a jogbizonytalanság jellemzi, ami mind a szabályozók, mind pedig azon személyek számára problémát jelent, akiknek magánélete és személyes adatai nem részesülnek teljes körű védelemben.

| 90. | A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság készítsen olyan jogszabályt, amely minimális követelményként tartalmazza az adatvédelmi beállítások kötelező biztosítására vonatkozó általános előírást, és ezt pontosabb követelményekkel egészíti ki:






  a) | olyan beállítások biztosítása, amelyek révén a felhasználói profilhoz való hozzáférés a felhasználó saját, általa kiválasztott ismerőseire korlátozható. A profil harmadik felek számára történő nyilvánossá tételét megelőzően a beállításoknál kérni kell a felhasználó megerősítő hozzájárulását. |
| --- | --- | --- |

90.

A fentiek fényében az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság készítsen olyan jogszabályt, amely minimális követelményként tartalmazza az adatvédelmi beállítások kötelező biztosítására vonatkozó általános előírást, és ezt pontosabb követelményekkel egészíti ki:

a)

olyan beállítások biztosítása, amelyek révén a felhasználói profilhoz való hozzáférés a felhasználó saját, általa kiválasztott ismerőseire korlátozható. A profil harmadik felek számára történő nyilvánossá tételét megelőzően a beállításoknál kérni kell a felhasználó megerősítő hozzájárulását.

| b) | annak előírása, hogy a korlátozott hozzáférésű profilokat a belső és a külső keresőmotorok számára is le kell tiltani. |
| --- | --- |

b)

annak előírása, hogy a korlátozott hozzáférésű profilokat a belső és a külső keresőmotorok számára is le kell tiltani.

| 91. | Az alapértelmezett beállítások révén kötelezően biztosítandó adatvédelem mellett továbbra is kérdés, nem lennének-e szükségesek további konkrét adatvédelmi és egyéb intézkedések (például a kiskorúak védelmére vonatkozóan). Ez azt az átfogóbb kérdést is felveti, vajon megfelelő lenne-e az ilyen szolgáltatásokra vonatkozó speciális keret létrehozása, amely a kötelező adatvédelmi beállítások előírásán túl egyéb szempontokat is szabályozna. Az európai adatvédelmi biztos arra kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a kérdést. |
| --- | --- |

91.

Az alapértelmezett beállítások révén kötelezően biztosítandó adatvédelem mellett továbbra is kérdés, nem lennének-e szükségesek további konkrét adatvédelmi és egyéb intézkedések (például a kiskorúak védelmére vonatkozóan). Ez azt az átfogóbb kérdést is felveti, vajon megfelelő lenne-e az ilyen szolgáltatásokra vonatkozó speciális keret létrehozása, amely a kötelező adatvédelmi beállítások előírásán túl egyéb szempontokat is szabályozna. Az európai adatvédelmi biztos arra kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a kérdést.

VII.   ALAPÉRTELMEZETT ADATVÉDELMI BÖNGÉSZŐBEÁLLÍTÁSOK A HIRDETÉSEK FOGADÁSÁRA VONATKOZÓ, TÁJÉKOZTATÁSON ALAPULÓ HOZZÁJÁRULÁS BIZTOSÍTÁSA ÉRDEKÉBEN

| 92. | A hirdetési hálózatok szolgáltatói cookie-k és más eszközök használatával követik nyomon a felhasználók internetes böngészési szokásait annak érdekében, hogy rendszerezzék érdeklődési területeiket és profilokat alkossanak. Ezeket az információkat ezt követően arra használják, hogy célzott hirdetéseket juttassanak el hozzájuk (42). |
| --- | --- |

92.

A hirdetési hálózatok szolgáltatói cookie-k és más eszközök használatával követik nyomon a felhasználók internetes böngészési szokásait annak érdekében, hogy rendszerezzék érdeklődési területeiket és profilokat alkossanak. Ezeket az információkat ezt követően arra használják, hogy célzott hirdetéseket juttassanak el hozzájuk (42).

VII.1.   Fennmaradó kihívások és kockázatok az adatok és a magánélet védelmével kapcsolatos jelenlegi jogi keretben

| 93. | Az ilyen típusú adatfeldolgozásról (személyes adatok érintettsége esetén) az adatvédelmi irányelv, valamint az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése rendelkezik. Az említett cikk kifejezetten előírja, hogy a felhasználót tájékoztatni kell, és lehetőséget kell biztosítani számára ahhoz, hogy a cookie-hoz hasonló eszközöknek a számítógépén vagy más készülékén történő tárolásához hozzájárulhasson vagy azt elutasíthassa (43). |
| --- | --- |

93.

Az ilyen típusú adatfeldolgozásról (személyes adatok érintettsége esetén) az adatvédelmi irányelv, valamint az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése rendelkezik. Az említett cikk kifejezetten előírja, hogy a felhasználót tájékoztatni kell, és lehetőséget kell biztosítani számára ahhoz, hogy a cookie-hoz hasonló eszközöknek a számítógépén vagy más készülékén történő tárolásához hozzájárulhasson vagy azt elutasíthassa (43).

| 94. | Ez idáig a hirdetési hálózatok szolgáltatói a böngészőbeállításokon és az adatvédelmi irányelveken keresztül tájékoztatták a felhasználókat, és tették lehetővé számukra a cookie-k elfogadását vagy elutasítását. A megjelenítők adatvédelmi irányelveiben ismertették, hogyan lehet teljes körűen letiltani a cookie-k fogadását, illetve eseti alapon elfogadni azokat. Mindezzel igyekeztek eleget tenni azon kötelezettségüknek, hogy biztosítsák a felhasználók számára a cookie-k elutasítását. |
| --- | --- |

94.

Ez idáig a hirdetési hálózatok szolgáltatói a böngészőbeállításokon és az adatvédelmi irányelveken keresztül tájékoztatták a felhasználókat, és tették lehetővé számukra a cookie-k elfogadását vagy elutasítását. A megjelenítők adatvédelmi irányelveiben ismertették, hogyan lehet teljes körűen letiltani a cookie-k fogadását, illetve eseti alapon elfogadni azokat. Mindezzel igyekeztek eleget tenni azon kötelezettségüknek, hogy biztosítsák a felhasználók számára a cookie-k elutasítását.

| 95. | Míg elméletben ez a módszer (a böngészőn keresztül) valóban hatékony módon biztosítja a tartalmas és tájékoztatáson alapuló hozzájárulást, a valóság egészen más. A felhasználók általában nincsenek tisztában az adatgyűjtéssel kapcsolatos alapvető fogalmakkal, még kevésbé, ha az adatok harmadik féltől származnak, nem ismerik ezeknek az adatoknak az értékét, felhasználását, a technológia működését és pontosabban azt, hogyan és hol lehet letiltani azt. A letiltáshoz szükséges lépések a jelek szerint nem csupán bonyolultak, de túlzók is (a felhasználónak először be kell állítania a cookie-k elfogadását, majd ezután választhatja a letiltást). |
| --- | --- |

95.

Míg elméletben ez a módszer (a böngészőn keresztül) valóban hatékony módon biztosítja a tartalmas és tájékoztatáson alapuló hozzájárulást, a valóság egészen más. A felhasználók általában nincsenek tisztában az adatgyűjtéssel kapcsolatos alapvető fogalmakkal, még kevésbé, ha az adatok harmadik féltől származnak, nem ismerik ezeknek az adatoknak az értékét, felhasználását, a technológia működését és pontosabban azt, hogyan és hol lehet letiltani azt. A letiltáshoz szükséges lépések a jelek szerint nem csupán bonyolultak, de túlzók is (a felhasználónak először be kell állítania a cookie-k elfogadását, majd ezután választhatja a letiltást).

| 96. | Ennek eredményeképpen a gyakorlatban igen kevesen élnek a letiltás lehetőségével, nem azért, mert tájékoztatáson alapuló döntést hoztak arra vonatkozóan, hogy elfogadják a viselkedésalapú hirdetést, hanem azért, mert nem ismerik fel, hogy a letiltás elmulasztásával tulajdonképpen beleegyeznek abba. |
| --- | --- |

96.

Ennek eredményeképpen a gyakorlatban igen kevesen élnek a letiltás lehetőségével, nem azért, mert tájékoztatáson alapuló döntést hoztak arra vonatkozóan, hogy elfogadják a viselkedésalapú hirdetést, hanem azért, mert nem ismerik fel, hogy a letiltás elmulasztásával tulajdonképpen beleegyeznek abba.

| 97. | Éppen ezért, míg jogi értelemben véve az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése hatékony jogi védelmet nyújt, addig a gyakorlatban úgy ítélik meg, hogy az internetfelhasználók hozzájárultak a viselkedésalapú hirdetések küldése céljából történő nyomon követéshez, pedig sok, ha nem a legtöbb esetben egyáltalán nincs tudomásuk a nyomon követésről. |
| --- | --- |

97.

Éppen ezért, míg jogi értelemben véve az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdése hatékony jogi védelmet nyújt, addig a gyakorlatban úgy ítélik meg, hogy az internetfelhasználók hozzájárultak a viselkedésalapú hirdetések küldése céljából történő nyomon követéshez, pedig sok, ha nem a legtöbb esetben egyáltalán nincs tudomásuk a nyomon követésről.

| 98. | A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport jelenleg véleményt készít, amelynek célja a viselkedésalapú hirdetési tevékenységben való részvételre vonatkozó jogi követelmények tisztázása, ami üdvözlendő. A jogértelmezés azonban önmagában feltehetően nem lesz elégendő e helyzet megoldásához, és az Európai Unió részéről további intézkedésekre lehet szükség. |
| --- | --- |

98.

A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport jelenleg véleményt készít, amelynek célja a viselkedésalapú hirdetési tevékenységben való részvételre vonatkozó jogi követelmények tisztázása, ami üdvözlendő. A jogértelmezés azonban önmagában feltehetően nem lesz elégendő e helyzet megoldásához, és az Európai Unió részéről további intézkedésekre lehet szükség.

VII.2.   A további fellépés szükségessége, nevezetesen a kötelező adatvédelem biztosítása az alapértelmezett beállítások segítségével

| 99. | A fenti leírásnak megfelelően az internetes böngészők bizonyos típusú cookie-k esetén jellemzően biztosítanak valamilyen szintű ellenőrzést. Alapértelmezett beállítás szerint jelenleg a legtöbb internetes böngésző valamennyi cookie-t elfogadja. Ez azt jelenti, hogy a böngészők alapértelmezett beállítás szerint minden cookie-t elfogadnak, függetlenül azok céljától. A felhasználó csak úgy állíthatja le a cookie-k fogadását, ha böngészőalkalmazása beállításainak módosításával letiltja a cookie-kat, amit, ahogyan az a fentiekből látható, nagyon kevesen tesznek meg. Ezenfelül a böngészőalkalmazások első telepített verziójában vagy frissítésében nem található adatvédelmi varázsló. |
| --- | --- |

99.

A fenti leírásnak megfelelően az internetes böngészők bizonyos típusú cookie-k esetén jellemzően biztosítanak valamilyen szintű ellenőrzést. Alapértelmezett beállítás szerint jelenleg a legtöbb internetes böngésző valamennyi cookie-t elfogadja. Ez azt jelenti, hogy a böngészők alapértelmezett beállítás szerint minden cookie-t elfogadnak, függetlenül azok céljától. A felhasználó csak úgy állíthatja le a cookie-k fogadását, ha böngészőalkalmazása beállításainak módosításával letiltja a cookie-kat, amit, ahogyan az a fentiekből látható, nagyon kevesen tesznek meg. Ezenfelül a böngészőalkalmazások első telepített verziójában vagy frissítésében nem található adatvédelmi varázsló.

| 100. | A fenti probléma enyhítésének egyik módja lehetne, ha a böngészőkben alapértelmezés szerint az adatok védelmét biztosító beállításokat adnák meg. Más szóval az, ha alapvetően a „harmadik féltől származó cookie-k letiltása” beállítást tartalmaznák. Ennek kiegészítéseként és a fokozott hatékonyság érdekében a böngésző annak első telepítésekor vagy frissítésekor kérhetné a felhasználókat, hogy kövessék végig egy adatvédelmi varázsló lépéseit. Részletesebb és egyértelműbb tájékoztatásra van szükség a cookie-k típusairól és bizonyos típusok hasznos jellegéről. Azokat a felhasználókat, akik szívesen engedélyezik a nyomon követést hirdetések fogadása céljából, megfelelő módon értesítenék, és meg kellene változtatniuk böngészőbeállításaikat. Így fokozottabb ellenőrzést gyakorolhatnának személyes adataik és magánéletük felett. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez hatékony módja lenne a felhasználói hozzájárulás tiszteletben tartásának és megszerzésének (44). |
| --- | --- |

100.

A fenti probléma enyhítésének egyik módja lehetne, ha a böngészőkben alapértelmezés szerint az adatok védelmét biztosító beállításokat adnák meg. Más szóval az, ha alapvetően a „harmadik féltől származó cookie-k letiltása” beállítást tartalmaznák. Ennek kiegészítéseként és a fokozott hatékonyság érdekében a böngésző annak első telepítésekor vagy frissítésekor kérhetné a felhasználókat, hogy kövessék végig egy adatvédelmi varázsló lépéseit. Részletesebb és egyértelműbb tájékoztatásra van szükség a cookie-k típusairól és bizonyos típusok hasznos jellegéről. Azokat a felhasználókat, akik szívesen engedélyezik a nyomon követést hirdetések fogadása céljából, megfelelő módon értesítenék, és meg kellene változtatniuk böngészőbeállításaikat. Így fokozottabb ellenőrzést gyakorolhatnának személyes adataik és magánéletük felett. Az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint ez hatékony módja lenne a felhasználói hozzájárulás tiszteletben tartásának és megszerzésének (44).

| 101. | Figyelembe véve egy részről, hogy a probléma széles körben tapasztalható, tehát jelenleg is számos internetfelhasználót követnek nyomon feltételezett hozzájárulás alapján, más részről pedig azt, milyen mértékű érdekek forognak kockán, egyre sürgetőbbé válik a további garanciák szükségessége. A beépített adatvédelem elvének érvényesítése az internetes böngészőalkalmazásokban drámai különbséget jelentene a tekintetben, hogy ellenőrzést biztosítana az egyéneknek a hirdetési célú adatgyűjtési gyakorlatok felett. |
| --- | --- |

101.

Figyelembe véve egy részről, hogy a probléma széles körben tapasztalható, tehát jelenleg is számos internetfelhasználót követnek nyomon feltételezett hozzájárulás alapján, más részről pedig azt, milyen mértékű érdekek forognak kockán, egyre sürgetőbbé válik a további garanciák szükségessége. A beépített adatvédelem elvének érvényesítése az internetes böngészőalkalmazásokban drámai különbséget jelentene a tekintetben, hogy ellenőrzést biztosítana az egyéneknek a hirdetési célú adatgyűjtési gyakorlatok felett.

| 102. | Ezen okokból az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság mérlegeljen olyan jogszabályi intézkedéseket, amelyek a böngészőkben megkövetelik az alapértelmezett beállítások révén kötelezően biztosított adatvédelmet és a kapcsolódó tájékoztatásnyújtást. |
| --- | --- |

102.

Ezen okokból az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság mérlegeljen olyan jogszabályi intézkedéseket, amelyek a böngészőkben megkövetelik az alapértelmezett beállítások révén kötelezően biztosított adatvédelmet és a kapcsolódó tájékoztatásnyújtást.

VIII.   AZ EGYÉNEK MAGÁNÉLETÉNEK/ADATAINAK VÉDELMÉT CÉLZÓ TOVÁBBI ELVEK

| 103. | Míg a beépített adatvédelem elvében nagy lehetőségek rejlenek az egyének személyes adatai és magánélete védelmének tekintetében, az IKT iránti fogyasztói bizalom biztosítása érdekében kiegészítő elveket kell kidolgozni, és azokat jogszabályba kell foglalni. Ennek fényében az európai adatvédelmi biztos az elszámoltathatóság elvét és egy biztonsági jogsértésekre vonatkozó, valamennyi ágazatban egyaránt alkalmazandó kötelező keret kidolgozását javasolja. |
| --- | --- |

103.

Míg a beépített adatvédelem elvében nagy lehetőségek rejlenek az egyének személyes adatai és magánélete védelmének tekintetében, az IKT iránti fogyasztói bizalom biztosítása érdekében kiegészítő elveket kell kidolgozni, és azokat jogszabályba kell foglalni. Ennek fényében az európai adatvédelmi biztos az elszámoltathatóság elvét és egy biztonsági jogsértésekre vonatkozó, valamennyi ágazatban egyaránt alkalmazandó kötelező keret kidolgozását javasolja.

VIII.1.   Az elszámoltathatóság elve a beépített adatvédelem elvének való megfelelés biztosítása érdekében

| 104. | A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport „A magánélet jövője” című dokumentumában (45) ajánlásként szerepel az elszámoltathatóság elvének az adatvédelmi irányelvbe történő beépítése. Ez az elv, amelyet egyes multinacionális adatvédelmi eszközök (46) is elismernek, előírja a szervezetek számára, hogy a létező jogszabályoknak való megfelelés érdekében hajtsanak végre bizonyos folyamatokat, valamint dolgozzanak ki a jogszabálynak, illetve más kötelező érvényű eszközöknek való megfelelés vizsgálatára és kimutatására alkalmas módszereket. |
| --- | --- |

104.

A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport „A magánélet jövője” című dokumentumában (45) ajánlásként szerepel az elszámoltathatóság elvének az adatvédelmi irányelvbe történő beépítése. Ez az elv, amelyet egyes multinacionális adatvédelmi eszközök (46) is elismernek, előírja a szervezetek számára, hogy a létező jogszabályoknak való megfelelés érdekében hajtsanak végre bizonyos folyamatokat, valamint dolgozzanak ki a jogszabálynak, illetve más kötelező érvényű eszközöknek való megfelelés vizsgálatára és kimutatására alkalmas módszereket.

| 105. | Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport ajánlását. Úgy ítéli meg, hogy ez az elv fokozottan releváns az adatvédelmi elvek és kötelezettségek hatékony alkalmazásának elősegítése szempontjából. Az elszámoltathatóság értelmében az adatkezelőknek bizonyítaniuk kell, hogy életbe léptették a vonatkozó adatvédelmi jogszabályoknak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Ez várhatóan hozzájárul majd a beépített adatvédelemnek az IKT-technológiákban történő hatékony alkalmazásához, mivel az elv különösen alkalmas az elszámoltathatóság kimutatására. |
| --- | --- |

105.

Az európai adatvédelmi biztos teljes mértékben támogatja a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport ajánlását. Úgy ítéli meg, hogy ez az elv fokozottan releváns az adatvédelmi elvek és kötelezettségek hatékony alkalmazásának elősegítése szempontjából. Az elszámoltathatóság értelmében az adatkezelőknek bizonyítaniuk kell, hogy életbe léptették a vonatkozó adatvédelmi jogszabályoknak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Ez várhatóan hozzájárul majd a beépített adatvédelemnek az IKT-technológiákban történő hatékony alkalmazásához, mivel az elv különösen alkalmas az elszámoltathatóság kimutatására.

| 106. | Az elszámoltathatóság méréséhez és kimutatásához az adatkezelők használhatnak belső eljárásokat és fordulhatnak harmadik félhez is, aki könyvvizsgálatot vagy másfajta ellenőrzést és vizsgálatot végezhet, majd ezek alapján értékelheti a teljesítményt. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje, vajon az elszámoltathatóság általános elvén túl hasznos lenne-e jogszabályban előírni konkrét elszámoltathatósági intézkedéseket is, például a magánélet védelméről és az adatvédelemről készített hatásvizsgálatot, és ha igen, milyen körülmények esetén. |
| --- | --- |

106.

Az elszámoltathatóság méréséhez és kimutatásához az adatkezelők használhatnak belső eljárásokat és fordulhatnak harmadik félhez is, aki könyvvizsgálatot vagy másfajta ellenőrzést és vizsgálatot végezhet, majd ezek alapján értékelheti a teljesítményt. Ebben az összefüggésben az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy mérlegelje, vajon az elszámoltathatóság általános elvén túl hasznos lenne-e jogszabályban előírni konkrét elszámoltathatósági intézkedéseket is, például a magánélet védelméről és az adatvédelemről készített hatásvizsgálatot, és ha igen, milyen körülmények esetén.

VIII.2.   Biztonsági jogsértés: a jogi keret kidolgozása

| 107. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv elmúlt évi módosítása bevezette azt a követelményt, hogy az érintett egyéneket, valamint az illetékes nemzeti hatóságokat értesíteni kell az adatok megsértéséről. Az adatok megsértése általános meghatározás szerint olyan jogsértés, amely a valamely szolgáltatással összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok megsemmisítését, elveszítését, felfedését stb. eredményezi. Az érintett személyt akkor kell értesíteni, ha az adatok megsértése valószínűleg hátrányosan befolyásolja személyes adatait vagy magánéletét. Ez akkor fordulhat elő, ha a jogsértés a személyazonossággal való visszaélést, durva sértést vagy hírnévrontást von maga után. Az illetékes hatóságokat valamennyi adatsértési eset alkalmával értesíteni kell, függetlenül attól, hogy az az egyénre nézve kockázatot jelent-e. |
| --- | --- |

107.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv elmúlt évi módosítása bevezette azt a követelményt, hogy az érintett egyéneket, valamint az illetékes nemzeti hatóságokat értesíteni kell az adatok megsértéséről. Az adatok megsértése általános meghatározás szerint olyan jogsértés, amely a valamely szolgáltatással összefüggésben továbbított, tárolt vagy más módon feldolgozott személyes adatok megsemmisítését, elveszítését, felfedését stb. eredményezi. Az érintett személyt akkor kell értesíteni, ha az adatok megsértése valószínűleg hátrányosan befolyásolja személyes adatait vagy magánéletét. Ez akkor fordulhat elő, ha a jogsértés a személyazonossággal való visszaélést, durva sértést vagy hírnévrontást von maga után. Az illetékes hatóságokat valamennyi adatsértési eset alkalmával értesíteni kell, függetlenül attól, hogy az az egyénre nézve kockázatot jelent-e.

A biztonság megsértésével kapcsolatos kötelezettségek alkalmazása valamennyi ágazatban

| 108. | Sajnálatos módon ez a kötelezettség csak a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások szolgáltatóira, például telefonszolgáltatókra, internetszolgáltatókra, e-mailszolgáltatókra stb. vonatkozik. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a biztonsági jogsértések valamennyi ágazatban történő alkalmazására. Az említett keret tartalmát illetően az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy a biztonság megsértésével kapcsolatos, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben elfogadott jogi keret megfelelő egyensúlyt teremt az egyének jogai, ideértve személyes adataikhoz és a magánélethez való jogukat is, valamint az érintett felek számára előírt kötelezettségek között. Ez a keret ugyanakkor tényleges erővel bír, mivel tartalmas végrehajtó rendelkezések támasztják alá, amelyek a megfelelés elmulasztása esetén kellő hatáskörrel ruházzák fel a hatóságokat a vizsgálat és a szankciók tekintetében. |
| --- | --- |

108.

Sajnálatos módon ez a kötelezettség csak a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások szolgáltatóira, például telefonszolgáltatókra, internetszolgáltatókra, e-mailszolgáltatókra stb. vonatkozik. Az európai adatvédelmi biztos felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a biztonsági jogsértések valamennyi ágazatban történő alkalmazására. Az említett keret tartalmát illetően az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy a biztonság megsértésével kapcsolatos, az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben elfogadott jogi keret megfelelő egyensúlyt teremt az egyének jogai, ideértve személyes adataikhoz és a magánélethez való jogukat is, valamint az érintett felek számára előírt kötelezettségek között. Ez a keret ugyanakkor tényleges erővel bír, mivel tartalmas végrehajtó rendelkezések támasztják alá, amelyek a megfelelés elmulasztása esetén kellő hatáskörrel ruházzák fel a hatóságokat a vizsgálat és a szankciók tekintetében.

| 109. | Ennek megfelelően az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság fogadjon el egy olyan jogszabályjavaslatot, amely – szükség esetén a megfelelő módosításokkal – valamennyi ágazatban előírja e keret alkalmazását. A javaslat továbbá biztosítaná, hogy valamennyi ágazaton belül azonos szabványok és eljárások érvényesüljenek. |
| --- | --- |

109.

Ennek megfelelően az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság fogadjon el egy olyan jogszabályjavaslatot, amely – szükség esetén a megfelelő módosításokkal – valamennyi ágazatban előírja e keret alkalmazását. A javaslat továbbá biztosítaná, hogy valamennyi ágazaton belül azonos szabványok és eljárások érvényesüljenek.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvben foglalt jogi keret kiegészítése komitológiai eljárás révén

| 110. | A felülvizsgált elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv felhatalmazza a Bizottságot, hogy komitológiai eljárás során műszaki végrehajtási intézkedéseket, vagyis részletes intézkedéseket fogadjon el a biztonsági jogsértésekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozóan (47). A felhatalmazást az indokolja, hogy ezáltal biztosítható a biztonsági jogsértések jogi keretének következetes végrehajtása és alkalmazása. A következetes végrehajtás eredményeképpen az egyének az egész Közösségben ugyanolyan magas szintű védelmet élvezhetnek majd, és az érintett szervezeteket nem terhelik eltérő tájékoztatási követelmények. |
| --- | --- |

110.

A felülvizsgált elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv felhatalmazza a Bizottságot, hogy komitológiai eljárás során műszaki végrehajtási intézkedéseket, vagyis részletes intézkedéseket fogadjon el a biztonsági jogsértésekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozóan (47). A felhatalmazást az indokolja, hogy ezáltal biztosítható a biztonsági jogsértések jogi keretének következetes végrehajtása és alkalmazása. A következetes végrehajtás eredményeképpen az egyének az egész Közösségben ugyanolyan magas szintű védelmet élvezhetnek majd, és az érintett szervezeteket nem terhelik eltérő tájékoztatási követelmények.

| 111. | Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet 2009 novemberében fogadták el. A jelek szerint semmi nem indokolja a műszaki végrehajtási intézkedések elfogadását célzó munka további halogatását. Az európai adatvédelmi biztos két szemináriumot szervezett, amelyek célja az adatsértésekre vonatkozó értesítésekkel kapcsolatos tapasztalatok összegyűjtése és megosztása volt. E gyakorlat eredményeit másokkal is örömmel megosztaná, és nagy várakozással tekint a Bizottsággal, illetve más érdekeltekkel történő, az adatsértések átfogó jogi keretének pontosítását célzó együttműködés elébe. |
| --- | --- |

111.

Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelvet 2009 novemberében fogadták el. A jelek szerint semmi nem indokolja a műszaki végrehajtási intézkedések elfogadását célzó munka további halogatását. Az európai adatvédelmi biztos két szemináriumot szervezett, amelyek célja az adatsértésekre vonatkozó értesítésekkel kapcsolatos tapasztalatok összegyűjtése és megosztása volt. E gyakorlat eredményeit másokkal is örömmel megosztaná, és nagy várakozással tekint a Bizottsággal, illetve más érdekeltekkel történő, az adatsértések átfogó jogi keretének pontosítását célzó együttműködés elébe.

| 112. | Az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság rövid időn belül tegye meg a szükséges lépéseket. A műszaki végrehajtási intézkedések elfogadását megelőzően széles körű konzultációt kell szerveznie, amelyben az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleményét is ki kell kérnie. Továbbá a konzultációba más „érdekelt feleket” is be kell vonnia, különösen annak érdekében, hogy tájékozódjon az e cikk végrehajtását javító, rendelkezésre álló legjobb gazdasági és technikai megoldásokról. |
| --- | --- |

112.

Az európai adatvédelmi biztos szorgalmazza, hogy a Bizottság rövid időn belül tegye meg a szükséges lépéseket. A műszaki végrehajtási intézkedések elfogadását megelőzően széles körű konzultációt kell szerveznie, amelyben az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség, az európai adatvédelmi biztos és a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport véleményét is ki kell kérnie. Továbbá a konzultációba más „érdekelt feleket” is be kell vonnia, különösen annak érdekében, hogy tájékozódjon az e cikk végrehajtását javító, rendelkezésre álló legjobb gazdasági és technikai megoldásokról.

IX.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 113. | Megállapítást nyert, hogy az információs és kommunikációs technológiák megjelenését és sikeres alkalmazását érintő legfőbb probléma a bizalom, illetve annak hiánya. Ha az emberek nem bíznak az IKT-ban, ezek a technológiák kudarcra vannak ítélve. Az IKT iránti bizalom különböző tényezőktől függ; az egyik meghatározó tényező annak biztosítása, hogy az ilyen technológiák ne ássák alá az egyének magánélethez és személyes adataik védelméhez való alapvető jogát. |
| --- | --- |

113.

Megállapítást nyert, hogy az információs és kommunikációs technológiák megjelenését és sikeres alkalmazását érintő legfőbb probléma a bizalom, illetve annak hiánya. Ha az emberek nem bíznak az IKT-ban, ezek a technológiák kudarcra vannak ítélve. Az IKT iránti bizalom különböző tényezőktől függ; az egyik meghatározó tényező annak biztosítása, hogy az ilyen technológiák ne ássák alá az egyének magánélethez és személyes adataik védelméhez való alapvető jogát.

| 114. | Az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos jogi keret további erősítése érdekében, amelynek elvei az információs társadalomban is maradéktalanul érvényesek, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Bizottság a jogalkotás és a döntéshozatal különböző szintjein alkalmazza a beépített adatvédelem elvét. |
| --- | --- |

114.

Az adatvédelemmel és a magánélet védelmével kapcsolatos jogi keret további erősítése érdekében, amelynek elvei az információs társadalomban is maradéktalanul érvényesek, az európai adatvédelmi biztos azt javasolja, hogy a Bizottság a jogalkotás és a döntéshozatal különböző szintjein alkalmazza a beépített adatvédelem elvét.

| 115. | Az alábbi négy intézkedési lehetőséget javasolja a Bizottság számára:






  a) | Tegyen javaslatot egy, a beépített adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezésnek az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretbe történő beépítésére. E rendelkezésnek technológiasemlegesnek kell lennie, és a megfelelést különböző szinteken kötelezővé kell tenni; |
| --- | --- | --- |

115.

Az alábbi négy intézkedési lehetőséget javasolja a Bizottság számára:

a)

Tegyen javaslatot egy, a beépített adatvédelemre vonatkozó általános rendelkezésnek az adatvédelemmel kapcsolatos jogi keretbe történő beépítésére. E rendelkezésnek technológiasemlegesnek kell lennie, és a megfelelést különböző szinteken kötelezővé kell tenni;

| b) | Ezt az általános rendelkezést olyan konkrét rendelkezések formájában dolgozza ki, amelyek révén a különböző ágazatok részére konkrét jogi eszközök javasolhatók. Az adatvédelmi irányelv (és más meglévő jogszabályok) alapján előfordulhat, hogy ezek a konkrét rendelkezések már jelenleg is részét képezik egyes jogi eszközöknek. |
| --- | --- |

b)

Ezt az általános rendelkezést olyan konkrét rendelkezések formájában dolgozza ki, amelyek révén a különböző ágazatok részére konkrét jogi eszközök javasolhatók. Az adatvédelmi irányelv (és más meglévő jogszabályok) alapján előfordulhat, hogy ezek a konkrét rendelkezések már jelenleg is részét képezik egyes jogi eszközöknek.

| c) | Vezérelvként foglalja bele a beépített adatvédelem elvét az európai digitális menetrendbe; |
| --- | --- |

c)

Vezérelvként foglalja bele a beépített adatvédelem elvét az európai digitális menetrendbe;

| d) | Vezesse be a beépített adatvédelem elvét más (elsősorban nem jogszabályi) európai uniós kezdeményezésekbe is. |
| --- | --- |

d)

Vezesse be a beépített adatvédelem elvét más (elsősorban nem jogszabályi) európai uniós kezdeményezésekbe is.

| 116. | Az európai adatvédelmi biztos három kijelölt IKT-területen azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg, szükség van-e olyan javaslatok kidolgozására, amelyek különleges módon alkalmazzák a beépített adatvédelem elvét:






  a) | Az RFID-t illetően tegyen javaslatot az RFID felhasználásával kapcsolatos fő problémák szabályozására abban az esetben, ha a létező jogi keret önszabályozás útján történő hatékony végrehajtása kudarcot vall. Különösképpen biztosítsa az árusítás helyén történő hozzájárulás lehetőségét, amelynek értelmében az árusítás helyén a fogyasztási cikkeken található valamennyi RFID-címkét alapesetben hatástalanítanák; |
| --- | --- | --- |

116.

Az európai adatvédelmi biztos három kijelölt IKT-területen azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg, szükség van-e olyan javaslatok kidolgozására, amelyek különleges módon alkalmazzák a beépített adatvédelem elvét:

a)

Az RFID-t illetően tegyen javaslatot az RFID felhasználásával kapcsolatos fő problémák szabályozására abban az esetben, ha a létező jogi keret önszabályozás útján történő hatékony végrehajtása kudarcot vall. Különösképpen biztosítsa az árusítás helyén történő hozzájárulás lehetőségét, amelynek értelmében az árusítás helyén a fogyasztási cikkeken található valamennyi RFID-címkét alapesetben hatástalanítanák;

| b) | A közösségi hálózatokat illetően készítsen olyan jogszabályt, amely minimális követelményként tartalmazza az adatvédelmi beállítások kötelező biztosítására vonatkozó általános előírást, és azt pontosabb követelményekkel egészíti ki a felhasználói profilokhoz való hozzáférésnek a felhasználó saját, általa kiválasztott ismerőseire történő korlátozására vonatkozóan, valamint előírva, hogy a korlátozott hozzáférésű profilokat a belső és a külső keresőmotorok számára is le kell tiltani; |
| --- | --- |

b)

A közösségi hálózatokat illetően készítsen olyan jogszabályt, amely minimális követelményként tartalmazza az adatvédelmi beállítások kötelező biztosítására vonatkozó általános előírást, és azt pontosabb követelményekkel egészíti ki a felhasználói profilokhoz való hozzáférésnek a felhasználó saját, általa kiválasztott ismerőseire történő korlátozására vonatkozóan, valamint előírva, hogy a korlátozott hozzáférésű profilokat a belső és a külső keresőmotorok számára is le kell tiltani;

| c) | A célzott hirdetési tevékenységgel kapcsolatban mérlegelje olyan jogszabály kidolgozását, amely engedélyezi, hogy a böngészőbeállítások alapesetben elutasítsák a harmadik féltől származó cookie-kat, valamint megköveteljék a felhasználótól, hogy a böngésző első telepítésekor vagy frissítésekor végigkövesse egy adatvédelmi varázsló lépéseit. |
| --- | --- |

c)

A célzott hirdetési tevékenységgel kapcsolatban mérlegelje olyan jogszabály kidolgozását, amely engedélyezi, hogy a böngészőbeállítások alapesetben elutasítsák a harmadik féltől származó cookie-kat, valamint megköveteljék a felhasználótól, hogy a böngésző első telepítésekor vagy frissítésekor végigkövesse egy adatvédelmi varázsló lépéseit.

| 117. | Végül, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a Bizottság:






  a) | mérlegelje az elszámoltathatóság elvének a meglévő adatvédelmi irányelvben történő alkalmazását; és |
| --- | --- | --- |

117.

Végül, az európai adatvédelmi biztos javasolja, hogy a Bizottság:

a)

mérlegelje az elszámoltathatóság elvének a meglévő adatvédelmi irányelvben történő alkalmazását; és

| b) | dolgozzon ki olyan szabályzati és eljárási keretet, amelynek alapján végrehajthatók az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv biztonsági jogsértésekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó rendelkezései, és általánosságban valamennyi adatkezelőre terjessze ki ezek hatályát. |
| --- | --- |

b)

dolgozzon ki olyan szabályzati és eljárási keretet, amelynek alapján végrehajthatók az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv biztonsági jogsértésekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó rendelkezései, és általánosságban valamennyi adatkezelőre terjessze ki ezek hatályát.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 18-án.

Peter HUSTINX

európai adatvédelmi biztos

---

(1)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

1

(2)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

(4)  Válaszok az Európai Parlament által Neelie Kroes biztos asszonyhoz a kinevezését megelőző európai parlamenti meghallgatásokkal összefüggésben intézett kérdőívre.

4

(5)  Válaszok az Európai Parlament által Neelie Kroes biztos asszonyhoz a kinevezését megelőző európai parlamenti meghallgatásokkal összefüggésben intézett kérdőívre; Viviane Reding biztos asszony beszéde: „Európai digitális menetrend az új digitális fogyasztó számára”, elhangzott az Európai Fogyasztók Szervezete (BEUC) által rendezett, „Fogyasztói adatvédelem és online marketing: piaci tendenciák és politikai perspektívák” című, több érdekelt bevonásával tartott fórumon, 2009. november 12-én.

5

(6)  Lásd pl. a RISEPTIS „Bizalom az információs társadalom iránt” c. jelentését, amely a RISEPTIS (Kutatás és innováció az információs társadalomban érvényesülő biztonságért, adatvédelemért és megbízhatóságért) tanácsadó testületének jelentése. A következő címen érhető el: http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html. Lásd még: J. B Horrigan, Broadband Adoption and Use in America (A széles sáv bevezetése és használata Amerikában), FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI Working Paper, 1. sorozat.

6

Broadband Adoption and Use in America

(7)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2009. december 1-jén elfogadott 168. sz. véleménye: A magánélet jövője, Közös hozzájárulás az Európai Bizottság által a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről folytatott konzultációhoz.

7

(8)  2007. július 25-i vélemény az adatvédelmi irányelv jobb végrehajtását célzó munkaprogram nyomon követéséről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleményről, HL C 255., 2007.10.27., 1. o.; 2007. december 20-i vélemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé COM(2007) 96 című bizottsági közleményéről, HL C 101., 2008.4.23., 1. o.; 2008. április 10-i vélemény a többek között az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv („elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv”) módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról, HL C 181., 2008.7.18., 1. o.; 2009. január 9-i második vélemény az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv felülvizsgálatáról.

8

(9)  Jelentés Európa digitális versenyképességéről – Az i2010-stratégia 2005–2009 közötti legfontosabb eredményei, (SEC(2009) 1060).

9

(10)  A Tanács következtetései: „Az i2010 utáni stratégia – a nyitott, zöld és versenyképes tudásalapú társadalom felé” (17107/09), elfogadás dátuma: 2009.12.18.

10

(11)  Jelentés az Európa számára kialakítandó új digitális menetrendről: az i2010-től a digital.eu-ig (2009/2225 (INI), elfogadás dátuma: 2010.3.18.

11

(12)  Például a kezelések nyújtása céljából gyűjtött egészségügyi információk értékesítése vagy felhasználása körültekintő értékelést kíván meg, mivel ezek nem használhatók kórházi taglétesítmények helyszínének kiválasztásához, járóbeteg-ellátást nyújtó sebészeti rendelőintézetek létrehozásához, illetve pénzügyi következményekkel járó jövőbeni tevékenységek más módon történő tervezéséhez.

12

(13)  Lásd az európai adatvédelmi biztos 2009. július 22-i véleményét az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásának európai bevezetésére vonatkozó cselekvési tervről szóló bizottsági közleményről és az azt kísérő, az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keret megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatról, amely a következő címen érhető el: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_EN.pdf

13

(14)  A Bizottság 2007.5.2-i COM(2007) 228 végleges közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az adatvédelemnek a magánélet védelmét erősítő technológiák által történő ösztönzéséről.

14

(15)  Tanulmány a magánélet védelmét erősítő technológiák (PET) gazdasági előnyeiről, jls/2008/D4/036.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 95/46/EK irányelve (a továbbiakban: adatvédelmi irányelv).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/136/EK irányelve (a továbbiakban: elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv).

17

(18)  Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, 1950. november 4-én Rómában elfogadott európai egyezmény 8. cikkében szereplő legfontosabb elemek és feltételek értelmezése a különböző területek vonatkozásában.

18

(19)  A Lisszaboni Szerződés a magánélet és a személyes adatok védelme tiszteletben tartásának az EU Alapjogi Chartájának 7. és 8. cikkében önálló alapvető jogként történő elismerése révén megerősítette ezt a védelmet. Az EU Alapjogi Chartája a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésétől kezdve jogilag kötelező érvénnyel bír.

19

(20)  A 17. cikk a következőképpen szól: „A tagállamoknak rendelkezniük kell arról, hogy az adatkezelő végrehajtsa a megfelelő technikai és szervezési intézkedéseket a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése, véletlen elvesztése, megváltoztatása, jogosulatlan nyilvánosságra hozatala vagy hozzáférése elleni védelme érdekében, különösen, ha a feldolgozás közben az adatokat hálózaton keresztül továbbítják, továbbá a feldolgozás minden más jogellenes formája ellen.” A 46. preambulumbekezdés ezt kiegészítve a következőt mondja: „mivel az érintettek jogainak és szabadságainak védelme a személyes adatok feldolgozása tekintetében megkívánja, hogy megfelelő műszaki és szervezeti intézkedéseket hozzanak mind az adatfeldolgozó rendszer megtervezésekor, mind az adatfeldolgozás időpontjában, különösen a biztonság fenntartása, és ezáltal az engedély nélküli adatfeldolgozás megelőzése érdekében.”

20

(21)  A Bizottság bejelentette, hogy az 1999/5/EK irányelv 2010 végén történő módosítását tervezi.

21

(22)  Lásd az Egyesült Királyság informatikai biztosa hivatalának „Beépített adatvédelem” című, 2008 novemberében megjelent jelentését.

22

(23)  Lásd a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2009. december 1-jén elfogadott 168. sz. véleményét: A magánélet jövője, Közös hozzájárulás az Európai Bizottság által a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről folytatott konzultációhoz.

23

(24)  A beépített adatvédelem elve egyaránt szolgálja a polgárok és a vállalkozások javát. A beépített adatvédelem hatékonyabb védelmet biztosít majd az egyének számára, valamint bizalmat teremt az új szolgáltatások és termékek iránt, ami pedig kedvező hatást gyakorol a gazdaságra. Vannak már biztató példák, de sok még a tennivaló. Programbeszéd a 2010. január 28-i Adatvédelmi napon, Európai Parlament, Brüsszel.

24

(25)  A stockholmi program – A polgárokat szolgáló nyitott és biztonságos Európa; jóváhagyta az Európai Tanács 2009 decemberében.

25

(26)  2009. július 10-i vélemény a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló, a polgárok szolgálatában álló térségről szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági közleményről, HL C 276., 2009.11.17., 8. o., 60. pont.

26

(27)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2009. december 1-jén elfogadott 168. sz. véleménye: A magánélet jövője, Közös hozzájárulás az Európai Bizottság által a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről folytatott konzultációhoz.

27

(28)  Az RFID jelentése: rádiófrekvenciás azonosítás. A rádiófrekvenciás azonosítási technológia vagy infrastruktúra fő összetevői egy címke (vagyis mikrochip), egy leolvasó és a címkékkel és a leolvasókkal egy köztesszoftver révén összekapcsolt alkalmazás, valamint a kapott adatok feldolgozása. A címke egy adattárolásra szolgáló elektromos áramkörből és egy antennából áll, amely az adatokat rádióhullámok segítségével közvetíti. A leolvasón található egy antenna és egy dekóder, amely a rádiókapcsolattól érkező bejövő analóg információkat digitális adatokká alakítja. Ezt követően az adatok a hálózatokon keresztül adatbázisokhoz és kiszolgálókhoz továbbíthatók számítógépes feldolgozás céljára.

28

(29)  Az elektronikus hírközlési irányelv a 3. cikkben utal az RFID-re: „Ezt az irányelvet a Közösségben a nyilvánosan elérhető hírközlési szolgáltatások nyilvános hírközlő hálózaton – az adatgyűjtést és az azonosító eszközöket támogató nyilvános hírközlő hálózatokat is beleértve – történő nyújtásával összefüggő személyes adatok kezelésére kell alkalmazni.” (Ezt az 56. preambulumbekezdés egészíti ki.) „A technológiai fejlődés adatgyűjtő és azonosító eszközökön alapuló új alkalmazások kifejlesztését teszi lehetővé, amelyek lehetnek rádiófrekvenciákat használó, vezeték nélküli eszközök is. A rádiófrekvenciás azonosításra használt eszközök (RFID) például rádiófrekvenciákat használnak az egyedileg azonosított címkékről történő adatszerzéshez, amely adatok azután a már meglévő hírközlő hálózatokon továbbíthatók. Az ilyen technológiák széles körű használata jelentős gazdasági és társadalmi előnyökkel járhat, és így hathatósan járulhat hozzá a belső piachoz, ha alkalmazásuk elfogadható a polgárok számára. Ennek elérése érdekében biztosítani kell az egyének alapvető jogainak – ideértve a magánélet és az adatvédelem tiszteletben tartásához való jogot is – védelmét. Amennyiben ezeket az eszközöket nyilvánosan hozzáférhető elektronikus hírközlő hálózatokhoz kapcsolják vagy azok alapvető infrastruktúraként elektronikus hírközlési szolgáltatásokat használnak, a 2002/58/EK irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) vonatkozó rendelkezéseit – beleértve a biztonságra, a forgalommal és az helymeghatározással kapcsolatos adatokra, valamint a titkosságra vonatkozó rendelkezéseket is – kell alkalmazni.”

29

(30)  Az adatvédelmi irányelv 17. cikke például kötelezően előírja a megfelelő technikai és szervezési intézkedések végrehajtását a személyes adatok véletlen vagy jogellenes megsemmisülése vagy jogosulatlan nyilvánosságra hozatala elleni védelem érdekében.

30

(31)  A Bizottság 2007.3.15-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé, COM(2007) 96 végleges.

31

(32)  A Bizottság 2009.5.12-i ajánlása a magánélet- és adatvédelmi alapelveknek a rádiófrekvenciás azonosítás által támogatott alkalmazások területén történő alkalmazásáról (C(2009) 3200 végleges).

32

(33)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A tárgyak internete – Cselekvési terv Európáért, 2009.6.18., COM(2009) 278 végleges.

33

(34)  Lásd a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 5/2009. sz. 163. véleményét az internetes ismeretségi hálózatokról; elfogadás dátuma: 2009. június 12.

34

(35)  „Adatkezelő” az a természetes vagy jogi személy, hatóság, intézmény vagy bármely más szerv, amely önállóan vagy másokkal együtt meghatározza a személyes adatok feldolgozásának céljait és módját; ha a célokat és módokat egy adott nemzeti vagy közösségi jogszabály határozza meg, az adatkezelőt vagy a kinevezésére vonatkozó külön szempontokat ez a nemzeti vagy közösségi jogszabály jelöli ki.

35

(36)  A programmal kapcsolatos információk a következő címen olvashatók: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Az elvek a következő címen érhetők el: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Jelentés a „Biztonságosabb közösségi hálózatépítési elveket az EU-nak” c. dokumentum elveinek értékeléséről, amely a következő címen érhető el: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Viviane Reding, az Európai Bizottság információs társadalomért és médiáért felelős biztosa, Gondold meg, mit töltesz fel az internetre! Hogyan tehetők biztonságosabbá a közösségi weboldalak a gyermekek és a tinédzserek számára? A biztonságosabb internet napja, Strasbourg, 2010. február 9.

39

(40)  Az Európa Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a közösségi weboldalaknak a polgárokra/fogyasztókra gyakorolt hatásairól, 2009. november 4.

40

(41)  Lásd még bővebben e dokumentum 33. pontját.

41

(42)  A követési cookie-k egyedi azonosítót tartalmazó, kisméretű szövegfájlok. Általában a hirdetési hálózatok szolgáltatói (csakúgy, mint a webhelyek működtetői vagy a megjelenítők) cookie-kat helyeznek el a látogatók számítógépének merevlemezén, elsősorban az internetfelhasználók böngészőjében, amikor a felhasználók először nyitnak meg olyan oldalakat, amelyeken az ő hálózatukhoz tartozó hirdetések jelennek meg. A cookie lehetővé teszi a hirdetési szolgáltatónak, hogy felismerjen egy korábbi felhasználót, ha az visszatér a webhelyre vagy ellátogat a hirdetési hálózat bármely partnerwebhelyére. Az ilyen ismételt látogatások alapján a hirdetési hálózat szolgáltatója megalkothatja a látogató profilját.

42

(43)  Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv 5. cikkének (3) bekezdését a közelmúltban módosították, hogy megerősítsék a felhasználói közlések – például – a felhasználó számítógépén vagy más készülékén tárolt kémszoftverekkel vagy cookie-kal történő megfigyelésével szembeni védelmet. Az új irányelv értelmében a felhasználóknak megfelelőbb tájékoztatást kell nyújtani, és egyszerűbb módon kell biztosítani számukra, hogy beállíthassák, szeretnék-e, hogy cookie-kat tároljanak végberendezésükön.

43

(44)  Ezzel egy időben az európai adatvédelmi biztos tisztában van vele, hogy ez nem oldja meg maradéktalanul a problémát, amennyiben vannak olyan cookie-k, például az ún. flash-cookie-k, amelyek a böngészőn keresztül nem szabályozhatók. Ilyen esetekre a böngészők fejlesztőinek az új böngészőverziókban alapértelmezés szerint biztosítaniuk kellene egy flash-szabályozót is a cookie-k ellenőrzési beállításai között.

44

(45)  A 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport 2009. december 1-jén elfogadott 168. sz. véleménye: A magánélet jövője, Közös hozzájárulás az Európai Bizottság által a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről folytatott konzultációhoz.

45

(46)  Az OECD 1980. évi ajánlása a magánélet védelmét és a személyes adatok határátlépő áramlását szabályozó irányelvekre; Madridi Adatvédelmi Nyilatkozat: Globális adatvédelmi szabványok egy globális világ számára, 2009. november 3.

46

(47)  A komitológiai eljárás során a műszaki végrehajtási intézkedéseket a Bizottság által elnökölt, a tagállamok képviselőiből álló bizottság fogadja el. Az elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv esetében az úgynevezett ellenőrzéssel történő szabályozási eljárás alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy az Európai Parlament, valamint a Tanács tiltakozhat a Bizottság által javasolt intézkedések ellen. A részletekért lásd: http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/16

---

Az európai adatvédelmi biztos véleménye az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról

2010/C 280/02

AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOS,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 8. cikkére,

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, és különösen annak 17. cikkére,

tekintettel a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, és különösen annak 41. cikkére,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT:

I.   BEVEZETÉS

| 1. | 2008. december 3-án a Bizottság az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot fogadott el (a továbbiakban: a javaslat) (1). A javaslat célja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-én elfogadott 2002/96/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) (2) átdolgozása az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak összegyűjtésével és újrahasznosításával kapcsolatos indítóokok és alapelvek módosítása nélkül. |
| --- | --- |

1.

2008. december 3-án a Bizottság az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatot fogadott el (a továbbiakban: a javaslat) (1). A javaslat célja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-én elfogadott 2002/96/EK irányelv (a továbbiakban: az irányelv) (2) átdolgozása az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak összegyűjtésével és újrahasznosításával kapcsolatos indítóokok és alapelvek módosítása nélkül.

| 2. | Az európai adatvédelmi biztossal folytatandó, a 45/2001/EK rendelet (3) 28. cikkének (2) bekezdése által előírt konzultációra nem került sor. Az európai adatvédelmi biztos ezért az említett rendelet 41. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésére elfogadta e véleményt. Az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint a javaslat preambulumát ki kell egészíteni az erre a véleményre történő hivatkozással. |
| --- | --- |

2.

Az európai adatvédelmi biztossal folytatandó, a 45/2001/EK rendelet (3) 28. cikkének (2) bekezdése által előírt konzultációra nem került sor. Az európai adatvédelmi biztos ezért az említett rendelet 41. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésére elfogadta e véleményt. Az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint a javaslat preambulumát ki kell egészíteni az erre a véleményre történő hivatkozással.

| 3. | Az európai adatvédelmi biztos tisztában van vele, hogy e tanács a jogalkotási folyamat késői szakaszában érkezik, mindazonáltal úgy véli, hogy helyénvaló és hasznos e vélemény közzététele, mivel a javaslat komoly adatvédelmi problémákat vet fel, amelyekre a szöveg nem tér ki. E véleménynek nem célja a javaslat fő és elsődleges célkitűzésének, valamint tartalmának módosítása, amelynek „gravitációs központja” (4) továbbra is a környezetvédelem; csupán egy további, az információs társadalmunkban egyre fontosabbá váló dimenzióval kívánja kiegészíteni azt (5). |
| --- | --- |

3.

Az európai adatvédelmi biztos tisztában van vele, hogy e tanács a jogalkotási folyamat késői szakaszában érkezik, mindazonáltal úgy véli, hogy helyénvaló és hasznos e vélemény közzététele, mivel a javaslat komoly adatvédelmi problémákat vet fel, amelyekre a szöveg nem tér ki. E véleménynek nem célja a javaslat fő és elsődleges célkitűzésének, valamint tartalmának módosítása, amelynek „gravitációs központja” (4) továbbra is a környezetvédelem; csupán egy további, az információs társadalmunkban egyre fontosabbá váló dimenzióval kívánja kiegészíteni azt (5).

| 4. | Az európai adatvédelmi biztos, jóllehet tisztában van az átdolgozási eljárás korlátozott alkalmazási körével, szorgalmazza, hogy a jogalkotó az átdolgozási eljárásról szóló intézményközi megállapodás 8. cikkével összhangban (amely lehetőséget ad a változatlan rendelkezések módosítására) (6) vegye figyelembe ezeket az ajánlásokat. |
| --- | --- |

4.

Az európai adatvédelmi biztos, jóllehet tisztában van az átdolgozási eljárás korlátozott alkalmazási körével, szorgalmazza, hogy a jogalkotó az átdolgozási eljárásról szóló intézményközi megállapodás 8. cikkével összhangban (amely lehetőséget ad a változatlan rendelkezések módosítására) (6) vegye figyelembe ezeket az ajánlásokat.

II.   A JAVASLAT HÁTTERE ÉS ELŐZMÉNYEI, VALAMINT AZ ADATVÉDELEMMEL VALÓ KAPCSOLATA

| 5. | A javaslat célja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításáról, újrafelhasználásáról és újrahasznosításáról szóló hatályos irányelv naprakésszé tétele. A javaslat megszületését az irányelv végrehajtásának kezdeti éveiben feltárt technikai, jogi és adminisztratív problémák indokolták az irányelv 17. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

5.

A javaslat célja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításáról, újrafelhasználásáról és újrahasznosításáról szóló hatályos irányelv naprakésszé tétele. A javaslat megszületését az irányelv végrehajtásának kezdeti éveiben feltárt technikai, jogi és adminisztratív problémák indokolták az irányelv 17. cikkének (5) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.

| 6. | Az elektromos és elektronikus berendezések egy olyan átfogó termékcsoportra utalnak, amely különböző, személyes adatok tárolására alkalmas hordozóeszközöket foglal magában – például informatikai és hírközlő berendezéseket (pl.: személyi számítógép, hordozható számítógép, elektronikus kommunikációs terminálok) –, és amelyet a jelenlegi technológiai-gazdasági kontextusban egyre gyorsuló innovációs ciklusok, valamint a technológiai konvergenciának köszönhetően a többfunkciós készülékek elérhetősége jellemez. Az elektronikus adattárolók terén megvalósuló fejlődés üteme egyre gyorsabb, különösképpen a tárolási kapacitás és a tárhely tekintetében, aminek következtében a piaci erők hasonló mértékben gyorsítják a (nagy mennyiségű, gyakran érzékeny személyes adatokat tartalmazó) elektromos és elektronikus berendezések forgalmát is. Ez nem csupán azt eredményezi, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai „a leggyorsabban növekvő hulladékáramnak tekinthetők az EU-ban” (7), de nem megfelelő ártalmatlanítás esetén nyilvánvalóan fokozódik az ilyen típusú elektromos és elektronikus berendezésekben tárolt személyes adatok elvesztésének és elterjedésének kockázata is. |
| --- | --- |

6.

Az elektromos és elektronikus berendezések egy olyan átfogó termékcsoportra utalnak, amely különböző, személyes adatok tárolására alkalmas hordozóeszközöket foglal magában – például informatikai és hírközlő berendezéseket (pl.: személyi számítógép, hordozható számítógép, elektronikus kommunikációs terminálok) –, és amelyet a jelenlegi technológiai-gazdasági kontextusban egyre gyorsuló innovációs ciklusok, valamint a technológiai konvergenciának köszönhetően a többfunkciós készülékek elérhetősége jellemez. Az elektronikus adattárolók terén megvalósuló fejlődés üteme egyre gyorsabb, különösképpen a tárolási kapacitás és a tárhely tekintetében, aminek következtében a piaci erők hasonló mértékben gyorsítják a (nagy mennyiségű, gyakran érzékeny személyes adatokat tartalmazó) elektromos és elektronikus berendezések forgalmát is. Ez nem csupán azt eredményezi, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai „a leggyorsabban növekvő hulladékáramnak tekinthetők az EU-ban” (7), de nem megfelelő ártalmatlanítás esetén nyilvánvalóan fokozódik az ilyen típusú elektromos és elektronikus berendezésekben tárolt személyes adatok elvesztésének és elterjedésének kockázata is.

| 7. | Az Európai Unió környezetvédelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos politikái hosszú időn keresztül a természetes erőforrásokból származó hulladékok mennyiségének csökkentését és a szennyezést megakadályozó intézkedések bevezetését célozták. |
| --- | --- |

7.

Az Európai Unió környezetvédelemmel és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos politikái hosszú időn keresztül a természetes erőforrásokból származó hulladékok mennyiségének csökkentését és a szennyezést megakadályozó intézkedések bevezetését célozták.

| 8. | Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása, újrafelhasználása és újrahasznosítása e keret részét képezi. Ezeknek az intézkedéseknek a célja az elektromos és elektronikus berendezések vegyes hulladékkal együtt történő ártalmatlanításának megelőzése, aminek érdekében a gyártókat az irányelvben előírt ártalmatlanítási módszerek biztosítására kötelezik. |
| --- | --- |

8.

Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása, újrafelhasználása és újrahasznosítása e keret részét képezi. Ezeknek az intézkedéseknek a célja az elektromos és elektronikus berendezések vegyes hulladékkal együtt történő ártalmatlanításának megelőzése, aminek érdekében a gyártókat az irányelvben előírt ártalmatlanítási módszerek biztosítására kötelezik.

| 9. | Az irányelv által előirányzott különböző intézkedések közül különösképpen érdemes kiemelni azokat, amelyeknek célja az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok újrafelhasználása (tehát minden olyan művelet, amelynek révén az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait vagy alkatrészeit azok eredeti rendeltetésére használják, beleértve a gyűjtőhelyekre, a forgalmazókhoz, újrafeldolgozókhoz vagy a gyártókhoz visszajuttatott berendezések, illetve azok alkatrészei további használatát), újrahasznosítása (tehát a hulladékok anyagainak valamely termelési folyamatban azok eredeti rendeltetésére vagy attól eltérő rendeltetésre való újrafeldolgozása), valamint más formában történő hasznosítása az ártalmatlanításra kerülő hulladék mennyiségének csökkentése érdekében (lásd az irányelv 1. cikkét, illetve 3. cikkének d) és e) pontját). |
| --- | --- |

9.

Az irányelv által előirányzott különböző intézkedések közül különösképpen érdemes kiemelni azokat, amelyeknek célja az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok újrafelhasználása (tehát minden olyan művelet, amelynek révén az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait vagy alkatrészeit azok eredeti rendeltetésére használják, beleértve a gyűjtőhelyekre, a forgalmazókhoz, újrafeldolgozókhoz vagy a gyártókhoz visszajuttatott berendezések, illetve azok alkatrészei további használatát), újrahasznosítása (tehát a hulladékok anyagainak valamely termelési folyamatban azok eredeti rendeltetésére vagy attól eltérő rendeltetésre való újrafeldolgozása), valamint más formában történő hasznosítása az ártalmatlanításra kerülő hulladék mennyiségének csökkentése érdekében (lásd az irányelv 1. cikkét, illetve 3. cikkének d) és e) pontját).

| 10. | Ezek a műveletek, különösképpen az elektromos és elektronikus berendezések és ezeken belül is elsősorban az informatikai és távközlő berendezések hulladékainak újrafelhasználása és újrahasznosítása a korábbinál fokozottabb kockázatot jelenthet abban a tekintetben, hogy azok, akik összegyűjtik az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait, illetve használt vagy újrahasznosított készülékeket adnak el vagy vesznek meg, tudomást szerezhetnek az ezeken tárolt személyes adatokról. Az ilyen adatok gyakran érzékeny jellegűek, illetve jelentős számú személyt érinthetnek. |
| --- | --- |

10.

Ezek a műveletek, különösképpen az elektromos és elektronikus berendezések és ezeken belül is elsősorban az informatikai és távközlő berendezések hulladékainak újrafelhasználása és újrahasznosítása a korábbinál fokozottabb kockázatot jelenthet abban a tekintetben, hogy azok, akik összegyűjtik az elektromos és elektronikus berendezések hulladékait, illetve használt vagy újrahasznosított készülékeket adnak el vagy vesznek meg, tudomást szerezhetnek az ezeken tárolt személyes adatokról. Az ilyen adatok gyakran érzékeny jellegűek, illetve jelentős számú személyt érinthetnek.

| 11. | Mindezen okokból az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint valamennyi érdekelt fél (az elektromos és elektronikus berendezések használói és gyártói) figyelmét fel kell hívni a személyes adatokat érintő, különösen az elektromos és elektronikus berendezések életciklusának utolsó szakaszában felmerülő kockázatokra. Ebben a szakaszban, noha az elektromos és elektronikus berendezések gazdasági szempontból már kevésbé értékesek, feltehetően nagy mennyiségű személyes adatot tartalmaznak, ezért az érintettek és/vagy mások számára jelentős „saját belső” értéket képviselnek. |
| --- | --- |

11.

Mindezen okokból az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint valamennyi érdekelt fél (az elektromos és elektronikus berendezések használói és gyártói) figyelmét fel kell hívni a személyes adatokat érintő, különösen az elektromos és elektronikus berendezések életciklusának utolsó szakaszában felmerülő kockázatokra. Ebben a szakaszban, noha az elektromos és elektronikus berendezések gazdasági szempontból már kevésbé értékesek, feltehetően nagy mennyiségű személyes adatot tartalmaznak, ezért az érintettek és/vagy mások számára jelentős „saját belső” értéket képviselnek.

III.   A JAVASLAT ELEMZÉSE

III.1.   A 95/46/EK irányelv alkalmazhatósága

| 12. | Az európai adatvédelmi biztos a javaslat általános célkitűzésére vonatkozóan nem él észrevétellel, és maradéktalanul támogatja a létrejött kezdeményezést, amelynek célja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos környezetbarát politikák javítása. |
| --- | --- |

12.

Az európai adatvédelmi biztos a javaslat általános célkitűzésére vonatkozóan nem él észrevétellel, és maradéktalanul támogatja a létrejött kezdeményezést, amelynek célja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos környezetbarát politikák javítása.

| 13. | Ugyanakkor a javaslat az irányelvhez hasonlóan kizárólag az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításával kapcsolatos környezetvédelmi kockázatokkal foglalkozik. Nem veszi figyelembe az olyan további kockázatokat, amelyeket az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítását, újrafelhasználását vagy újrahasznosítását célzó műveletek jelenthetnek az egyénekre és/vagy szervezetekre nézve, különösen azokat, amelyek az elektromos és elektronikus berendezéseken tárolt személyes adatok nem megfelelő megszerzésével, közlésével és terjesztésével kapcsolatosak. |
| --- | --- |

13.

Ugyanakkor a javaslat az irányelvhez hasonlóan kizárólag az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításával kapcsolatos környezetvédelmi kockázatokkal foglalkozik. Nem veszi figyelembe az olyan további kockázatokat, amelyeket az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítását, újrafelhasználását vagy újrahasznosítását célzó műveletek jelenthetnek az egyénekre és/vagy szervezetekre nézve, különösen azokat, amelyek az elektromos és elektronikus berendezéseken tárolt személyes adatok nem megfelelő megszerzésével, közlésével és terjesztésével kapcsolatosak.

| 14. | Fontos megjegyezni, hogy a 95/46/EK irányelv (8)„a személyes adatokon (...) végzett bármely művelet vagy műveletek összessége” esetében alkalmazandó, ideértve az ilyen adatok „törlését, illetve megsemmisítését” is (2. cikk b) pont). Az elektromos és elektronikus berendezések ártalmatlanítása adatfeldolgozási műveleteket is magában foglalhat. Ennélfogva a javaslat és az imént említett irányelv között átfedés figyelhető meg, ennek megfelelően az adatvédelmi szabályok a javaslatban foglalt tevékenységekre is vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

14.

Fontos megjegyezni, hogy a 95/46/EK irányelv (8)„a személyes adatokon (...) végzett bármely művelet vagy műveletek összessége” esetében alkalmazandó, ideértve az ilyen adatok „törlését, illetve megsemmisítését” is (2. cikk b) pont). Az elektromos és elektronikus berendezések ártalmatlanítása adatfeldolgozási műveleteket is magában foglalhat. Ennélfogva a javaslat és az imént említett irányelv között átfedés figyelhető meg, ennek megfelelően az adatvédelmi szabályok a javaslatban foglalt tevékenységekre is vonatkozhatnak.

III.2.   Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása és a biztonsági intézkedések

| 15. | Az európai adatvédelmi biztos rá kíván mutatni az „adatkezelőként” (9) eljáró egyénekre és/vagy szervezetekre veszélyt jelentő komoly kockázatokra abban az esetben, amikor az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, különösképpen az informatikai és távközlő berendezések ártalmatlanításkor a készülékek felhasználóihoz és/vagy harmadik felekhez köthető személyes adatokat tartalmaznak. Az ilyen személyes, esetenként különleges kategóriájú, faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy filozófiai meggyőződésre, szakszervezeti tagságra, egészségügyi állapotra vagy szexuális irányultságra utaló adatokhoz (ún. „érzékeny adatokhoz”) való jogellenes hozzáférés, vagy ezek jogellenes közlése (10) ténylegesen sértheti az információk tulajdonosainak magánéletét és méltóságát, valamint e személyek/szervezetek egyéb jogszerű (pl.: gazdasági) érdekeit. |
| --- | --- |

15.

Az európai adatvédelmi biztos rá kíván mutatni az „adatkezelőként” (9) eljáró egyénekre és/vagy szervezetekre veszélyt jelentő komoly kockázatokra abban az esetben, amikor az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai, különösképpen az informatikai és távközlő berendezések ártalmatlanításkor a készülékek felhasználóihoz és/vagy harmadik felekhez köthető személyes adatokat tartalmaznak. Az ilyen személyes, esetenként különleges kategóriájú, faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre, vallási vagy filozófiai meggyőződésre, szakszervezeti tagságra, egészségügyi állapotra vagy szexuális irányultságra utaló adatokhoz (ún. „érzékeny adatokhoz”) való jogellenes hozzáférés, vagy ezek jogellenes közlése (10) ténylegesen sértheti az információk tulajdonosainak magánéletét és méltóságát, valamint e személyek/szervezetek egyéb jogszerű (pl.: gazdasági) érdekeit.

| 16. | Általánosságban az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint hangsúlyozni kell a megfelelő biztonsági intézkedések elfogadásának szükségességét a személyes adatok feldolgozási folyamatának valamennyi szakaszában (annak elejétől a végéig), ahogyan azt korábbi véleményeiben többször is kifejtette (11). Ez leginkább abban az érzékeny szakaszban érvényes, amelynek során az adatkezelő kísérletet tesz a személyes adatokat tartalmazó készülékek ártalmatlanítására. |
| --- | --- |

16.

Általánosságban az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint hangsúlyozni kell a megfelelő biztonsági intézkedések elfogadásának szükségességét a személyes adatok feldolgozási folyamatának valamennyi szakaszában (annak elejétől a végéig), ahogyan azt korábbi véleményeiben többször is kifejtette (11). Ez leginkább abban az érzékeny szakaszban érvényes, amelynek során az adatkezelő kísérletet tesz a személyes adatokat tartalmazó készülékek ártalmatlanítására.

| 17. | A biztonsági intézkedések tiszteletben tartása valójában gyakran előfeltétele annak, hogy a személyes adatok védelméhez való jogot hatékonyan garantálni lehessen. |
| --- | --- |

17.

A biztonsági intézkedések tiszteletben tartása valójában gyakran előfeltétele annak, hogy a személyes adatok védelméhez való jogot hatékonyan garantálni lehessen.

| 18. | Ezért következetlenségre vallana, hogy a személyes adatokkal kapcsolatos szokásos feldolgozási műveletek esetében előírják a (bizonyos esetekben költséges) biztonsági intézkedések életbe léptetését (ahogyan arról a 95/46/EK irányelv 17. cikke adott esetben rendelkezik) (12), majd az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása tekintetében egyszerűen elmulasztják a megfelelő biztosítékok bevezetésének mérlegelését. |
| --- | --- |

18.

Ezért következetlenségre vallana, hogy a személyes adatokkal kapcsolatos szokásos feldolgozási műveletek esetében előírják a (bizonyos esetekben költséges) biztonsági intézkedések életbe léptetését (ahogyan arról a 95/46/EK irányelv 17. cikke adott esetben rendelkezik) (12), majd az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása tekintetében egyszerűen elmulasztják a megfelelő biztosítékok bevezetésének mérlegelését.

| 19. | Hasonlóképpen következetlen lenne az adatbiztonság kérdésének olyan jelentőséget tulajdonítani, amely indokolja, hogy a 2009/136/EK irányelv 2. cikkében elő kelljen írni az adatsértésre vonatkozó tájékoztatást (13), majd az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása, illetve újrafelhasználása vagy újrahasznosítása során semmiféle garanciát vagy biztosítékot nem nyújtani. |
| --- | --- |

19.

Hasonlóképpen következetlen lenne az adatbiztonság kérdésének olyan jelentőséget tulajdonítani, amely indokolja, hogy a 2009/136/EK irányelv 2. cikkében elő kelljen írni az adatsértésre vonatkozó tájékoztatást (13), majd az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítása, illetve újrafelhasználása vagy újrahasznosítása során semmiféle garanciát vagy biztosítékot nem nyújtani.

| 20. | Az európai adatvédelmi biztos sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslat nem veszi figyelembe az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok ártalmatlanításának a „használt” berendezéseken tárolt személyes adatok védelmére jelentett esetleges káros hatásait. |
| --- | --- |

20.

Az európai adatvédelmi biztos sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javaslat nem veszi figyelembe az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok ártalmatlanításának a „használt” berendezéseken tárolt személyes adatok védelmére jelentett esetleges káros hatásait.

| 21. | Ezt a szempontot a Bizottság által végzett hatásvizsgálat (14) során sem mérlegelték, jóllehet a tapasztalatok azt mutatják, hogy az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok ártalmatlanítása esetében a megfelelő biztonsági intézkedések elmulasztása veszélyeztetheti a személyes adatok védelmét (15). A vonatkozó problémák összetett jellege (például a jogszerű módszerek, technológiák és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítási ciklusában érdekelt felek nagy száma) miatt az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításával kapcsolatos folyamatokat illetően helyénvaló lett volna „a magánélet és az adatok védelmével kapcsolatos hatásvizsgálatot” végezni. |
| --- | --- |

21.

Ezt a szempontot a Bizottság által végzett hatásvizsgálat (14) során sem mérlegelték, jóllehet a tapasztalatok azt mutatják, hogy az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok ártalmatlanítása esetében a megfelelő biztonsági intézkedések elmulasztása veszélyeztetheti a személyes adatok védelmét (15). A vonatkozó problémák összetett jellege (például a jogszerű módszerek, technológiák és az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítási ciklusában érdekelt felek nagy száma) miatt az európai adatvédelmi biztos úgy ítéli meg, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításával kapcsolatos folyamatokat illetően helyénvaló lett volna „a magánélet és az adatok védelmével kapcsolatos hatásvizsgálatot” végezni.

| 22. | Mindazonáltal az európai adatvédelmi biztos nyomatékosan javasolja a magánélet védelme, az adatvédelem és adatbiztonság tekintetében az elérhető legjobb technikák kidolgozását ezen a területen. |
| --- | --- |

22.

Mindazonáltal az európai adatvédelmi biztos nyomatékosan javasolja a magánélet védelme, az adatvédelem és adatbiztonság tekintetében az elérhető legjobb technikák kidolgozását ezen a területen.

| 23. | További bizonyítékként az irányelv átdolgozását megelőző nyilvános konzultáció során az érdekeltek – elsősorban az informatikai és elektronikus hírközlési vállalatok – felvetettek bizonyos, a személyes adatok biztonságával és védelmével kapcsolatos kérdéseket (16). |
| --- | --- |

23.

További bizonyítékként az irányelv átdolgozását megelőző nyilvános konzultáció során az érdekeltek – elsősorban az informatikai és elektronikus hírközlési vállalatok – felvetettek bizonyos, a személyes adatok biztonságával és védelmével kapcsolatos kérdéseket (16).

| 24. | Végül érdemes rámutatni, hogy egyes nemzeti adatvédelmi hatóságok iránymutatásokat tettek közzé azon kockázatok csökkentése érdekében, amelyek a szükséges, különösen az irányelv hatálya alá tartozó anyagok ártalmatlanításakor elvárt biztonsági intézkedések elmulasztása esetén merülhetnek fel (17). |
| --- | --- |

24.

Végül érdemes rámutatni, hogy egyes nemzeti adatvédelmi hatóságok iránymutatásokat tettek közzé azon kockázatok csökkentése érdekében, amelyek a szükséges, különösen az irányelv hatálya alá tartozó anyagok ártalmatlanításakor elvárt biztonsági intézkedések elmulasztása esetén merülhetnek fel (17).

| 25. | Az európai adatvédelmi biztos megismétli, hogy a 95/46/EK irányelv a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítási szakaszában alkalmazandó. Az adatkezelőknek – különösen az informatikai és távközlő készülékek használóinak – ezért kötelessége teljesíteni a személyes adatok nem megfelelő közlésének vagy terjesztésének megelőzését célzó biztonsági követelményeket. E célból, valamint a biztonsági intézkedések megsértéséért való felelősségre vonás elkerülése érdekében az állami vagy a magánszférában tevékenykedő adatkezelőknek az adatvédelmi tisztviselőkkel együttműködve (ha van ilyen) megfelelő politikákat kell elfogadniuk a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

25.

Az európai adatvédelmi biztos megismétli, hogy a 95/46/EK irányelv a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítási szakaszában alkalmazandó. Az adatkezelőknek – különösen az informatikai és távközlő készülékek használóinak – ezért kötelessége teljesíteni a személyes adatok nem megfelelő közlésének vagy terjesztésének megelőzését célzó biztonsági követelményeket. E célból, valamint a biztonsági intézkedések megsértéséért való felelősségre vonás elkerülése érdekében az állami vagy a magánszférában tevékenykedő adatkezelőknek az adatvédelmi tisztviselőkkel együttműködve (ha van ilyen) megfelelő politikákat kell elfogadniuk a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítására vonatkozóan.

| 26. | Amennyiben az elektromos és elektronikus berendezéseket ártalmatlanító adatkezelő nem rendelkezik az érintett személyes adatok törléséhez szükséges ismeretekkel és/vagy műszaki know-how-val, e feladattal a 95/46/EK irányelv 17. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt feltételek szerint kellő szakértelemmel rendelkező adatfeldolgozót bízhat meg (pl.: támogató központok, a berendezések gyártói és forgalmazói). Ezek az adatfeldolgozók igazolják a kérdéses műveletek teljesítését és/vagy végrehajtják ezeket. |
| --- | --- |

26.

Amennyiben az elektromos és elektronikus berendezéseket ártalmatlanító adatkezelő nem rendelkezik az érintett személyes adatok törléséhez szükséges ismeretekkel és/vagy műszaki know-how-val, e feladattal a 95/46/EK irányelv 17. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében foglalt feltételek szerint kellő szakértelemmel rendelkező adatfeldolgozót bízhat meg (pl.: támogató központok, a berendezések gyártói és forgalmazói). Ezek az adatfeldolgozók igazolják a kérdéses műveletek teljesítését és/vagy végrehajtják ezeket.

| 27. | E megfontolások nyomán az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy az irányelv átdolgozott szövegében a környezetvédelemről szóló rendelkezéseket adatvédelmi elvekkel kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

27.

E megfontolások nyomán az európai adatvédelmi biztos megállapítja, hogy az irányelv átdolgozott szövegében a környezetvédelemről szóló rendelkezéseket adatvédelmi elvekkel kell kiegészíteni.

| 28. | Az európai adatvédelmi biztos ennek megfelelően azt ajánlja, hogy a Tanács és az Európai Parlament illesszen be egy konkrét rendelkezést a jelenlegi javaslatba, amely kimondja, hogy az irányelv a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül vonatkozik az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítására. |
| --- | --- |

28.

Az európai adatvédelmi biztos ennek megfelelően azt ajánlja, hogy a Tanács és az Európai Parlament illesszen be egy konkrét rendelkezést a jelenlegi javaslatba, amely kimondja, hogy az irányelv a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül vonatkozik az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanítására.

III.3.   Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak újrafelhasználása vagy újrahasznosítása és a biztonsági intézkedések

| 29. | Mivel helyzetükből adódóan önálló döntéseket hozhatnak az elektromos és elektronikus berendezéseken tárolt adatokra vonatkozóan, az ártalmatlanítási műveletekért felelős személyek/szervezetek „adatkezelőnek” tekinthetők (18). Ennek megfelelően olyan belső eljárásokat kell elfogadniuk, amelyek révén elkerülhetők az elektromos és elektronikus berendezések hulladékain tárolt személyes adatokkal kapcsolatos indokolatlan feldolgozási műveletek, tehát az ezeken tárolt adatok hatékony eltávolításának ellenőrzéséhez szigorúan szükséges műveletek kivételével bármely egyéb műveletek. |
| --- | --- |

29.

Mivel helyzetükből adódóan önálló döntéseket hozhatnak az elektromos és elektronikus berendezéseken tárolt adatokra vonatkozóan, az ártalmatlanítási műveletekért felelős személyek/szervezetek „adatkezelőnek” tekinthetők (18). Ennek megfelelően olyan belső eljárásokat kell elfogadniuk, amelyek révén elkerülhetők az elektromos és elektronikus berendezések hulladékain tárolt személyes adatokkal kapcsolatos indokolatlan feldolgozási műveletek, tehát az ezeken tárolt adatok hatékony eltávolításának ellenőrzéséhez szigorúan szükséges műveletek kivételével bármely egyéb műveletek.

| 30. | Továbbá meg kell akadályozniuk, hogy jogosulatlan személyek tudomást szerezzenek az elektromos és elektronikus berendezéseken tárolt adatokról, vagy ezeket feldolgozzák. Különösképpen, amennyiben a hordozóeszközt újrahasznosítják vagy újra felhasználják, és ennek eredményeképpen ismét forgalmazásba kerül, fokozódik a személyes adatok nem megfelelő közlésének vagy terjesztésének kockázata, valamint a személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozásának szükségessége. |
| --- | --- |

30.

Továbbá meg kell akadályozniuk, hogy jogosulatlan személyek tudomást szerezzenek az elektromos és elektronikus berendezéseken tárolt adatokról, vagy ezeket feldolgozzák. Különösképpen, amennyiben a hordozóeszközt újrahasznosítják vagy újra felhasználják, és ennek eredményeképpen ismét forgalmazásba kerül, fokozódik a személyes adatok nem megfelelő közlésének vagy terjesztésének kockázata, valamint a személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés megakadályozásának szükségessége.

| 31. | Az európai adatvédelmi biztos ezért ajánlja, hogy a Tanács és az Európai Parlament illesszen be egy konkrét rendelkezést a jelenlegi javaslatba, amely megtiltja az olyan használt készülékek forgalmazását, amelyeken előzetesen nem hajtottak végre a legkorszerűbb műszaki szabványokkal (például a többmenetes felülírással) összhangban álló, megfelelő biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy töröljék a rajtuk esetlegesen tárolt személyes adatokat. |
| --- | --- |

31.

Az európai adatvédelmi biztos ezért ajánlja, hogy a Tanács és az Európai Parlament illesszen be egy konkrét rendelkezést a jelenlegi javaslatba, amely megtiltja az olyan használt készülékek forgalmazását, amelyeken előzetesen nem hajtottak végre a legkorszerűbb műszaki szabványokkal (például a többmenetes felülírással) összhangban álló, megfelelő biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy töröljék a rajtuk esetlegesen tárolt személyes adatokat.

III.4.   „Beépített” adatvédelem és biztonság

| 32. | Az e-hulladékkal kapcsolatos jövőbeni jogi keretnek nem csupán a berendezések „környezetbarát tervezésének” átfogó elvére vonatkozó konkrét rendelkezést kell tartalmaznia (lásd a javaslat 4. cikkét a „Termékek kialakításáról”), hanem – ahogyan az az európai adatvédelmi biztos több más véleményében is szerepel (19) – egy olyat is, amely a „beépített adatvédelem” elvére (20), illetve e terület vonatkozásában pontosabban a „beépített biztonság” elvére (21) vonatkozik. A magánélet és az adatok védelmét a lehető legnagyobb mértékben „alapértelmezés szerint” be kellene építeni az elektromos és elektronikus berendezések tervezésébe annak érdekében, hogy a készülékek ártalmatlanítása esetén a felhasználók – egyszerű módszerekkel és díjmentesen – törölhessék az azokon esetlegesen megtalálható személyes adatokat (22). |
| --- | --- |

32.

Az e-hulladékkal kapcsolatos jövőbeni jogi keretnek nem csupán a berendezések „környezetbarát tervezésének” átfogó elvére vonatkozó konkrét rendelkezést kell tartalmaznia (lásd a javaslat 4. cikkét a „Termékek kialakításáról”), hanem – ahogyan az az európai adatvédelmi biztos több más véleményében is szerepel (19) – egy olyat is, amely a „beépített adatvédelem” elvére (20), illetve e terület vonatkozásában pontosabban a „beépített biztonság” elvére (21) vonatkozik. A magánélet és az adatok védelmét a lehető legnagyobb mértékben „alapértelmezés szerint” be kellene építeni az elektromos és elektronikus berendezések tervezésébe annak érdekében, hogy a készülékek ártalmatlanítása esetén a felhasználók – egyszerű módszerekkel és díjmentesen – törölhessék az azokon esetlegesen megtalálható személyes adatokat (22).

| 33. | Ezt a megközelítést egyértelműen alátámasztja a rádióberendezések és a távközlő végberendezések kialakításáról szóló 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja (23), valamint a 2002/58/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdése (24). |
| --- | --- |

33.

Ezt a megközelítést egyértelműen alátámasztja a rádióberendezések és a távközlő végberendezések kialakításáról szóló 1999/5/EK irányelv 3. cikke (3) bekezdésének c) pontja (23), valamint a 2002/58/EK irányelv 14. cikkének (3) bekezdése (24).

| 34. | Ennélfogva a gyártóknak technológiai megoldások révén „be kell építeniük” ezekbe az adatvédelmi és biztonsági garanciákat (25). Ezen a kereten belül ösztönözni és támogatni kell továbbá az olyan kezdeményezéseket, amelyeknek célja az, hogy tanácsadást nyújtsanak az érintettek (ideértve az erre alkalmas ingyenes szoftverek gyártóit is) részére a személyes adatoknak az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok ártalmatlanítását megelőzően szükséges törléséről (26). |
| --- | --- |

34.

Ennélfogva a gyártóknak technológiai megoldások révén „be kell építeniük” ezekbe az adatvédelmi és biztonsági garanciákat (25). Ezen a kereten belül ösztönözni és támogatni kell továbbá az olyan kezdeményezéseket, amelyeknek célja az, hogy tanácsadást nyújtsanak az érintettek (ideértve az erre alkalmas ingyenes szoftverek gyártóit is) részére a személyes adatoknak az elektromos és elektronikus berendezésekből származó hulladékok ártalmatlanítását megelőzően szükséges törléséről (26).

IV.   KÖVETKEZTETÉSEK

| 35. | A fentieket figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy az adatvédelmi hatóságok – különösképpen a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport révén –, illetve az európai adatvédelmi biztos közvetlenül működjenek közre az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításával kapcsolatos kezdeményezésekben a kellően korai szakaszban megvalósított, a vonatkozó intézkedések kidolgozását megelőző konzultáció keretében. |
| --- | --- |

35.

A fentieket figyelembe véve az európai adatvédelmi biztos ajánlja, hogy az adatvédelmi hatóságok – különösképpen a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport révén –, illetve az európai adatvédelmi biztos közvetlenül működjenek közre az elektromos és elektronikus berendezések hulladékainak ártalmatlanításával kapcsolatos kezdeményezésekben a kellően korai szakaszban megvalósított, a vonatkozó intézkedések kidolgozását megelőző konzultáció keretében.

| 36. | Tekintettel a személyes adatok feldolgozásának körülményeire, az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint a javaslatot konkrét rendelkezésekkel kell kiegészíteni, amelyeknek tartalma:






  — | kimondja, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó, |
| --- | --- | --- |

36.

Tekintettel a személyes adatok feldolgozásának körülményeire, az európai adatvédelmi biztos ajánlása szerint a javaslatot konkrét rendelkezésekkel kell kiegészíteni, amelyeknek tartalma:

—

kimondja, hogy az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó,

| — | megtiltja az olyan használt készülékek forgalmazását, amelyeken előzetesen nem hajtottak végre a legkorszerűbb műszaki szabványokkal összhangban álló, megfelelő biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy töröljék a rajtuk esetlegesen tárolt személyes adatokat, |
| --- | --- |

—

megtiltja az olyan használt készülékek forgalmazását, amelyeken előzetesen nem hajtottak végre a legkorszerűbb műszaki szabványokkal összhangban álló, megfelelő biztonsági intézkedéseket annak érdekében, hogy töröljék a rajtuk esetlegesen tárolt személyes adatokat,

| — | a „beépített adatvédelem” vagy „beépített biztonság” elve tekintetében: a magánélet és az adatok védelmét a lehető legnagyobb mértékben „alapértelmezés szerint” be kell építeni az elektromos és elektronikus berendezések tervezésébe annak érdekében, hogy a készülékek ártalmatlanítása esetén a felhasználók – egyszerű módszerekkel és díjmentesen – törölhessék az azokon esetlegesen megtalálható személyes adatokat. |
| --- | --- |

—

a „beépített adatvédelem” vagy „beépített biztonság” elve tekintetében: a magánélet és az adatok védelmét a lehető legnagyobb mértékben „alapértelmezés szerint” be kell építeni az elektromos és elektronikus berendezések tervezésébe annak érdekében, hogy a készülékek ártalmatlanítása esetén a felhasználók – egyszerű módszerekkel és díjmentesen – törölhessék az azokon esetlegesen megtalálható személyes adatokat.

| 37. | Az európai adatvédelmi biztos ezért nyomatékosan ajánlja, hogy a javaslatot a 95/46/EK irányelvvel összhangban a következőképpen módosítsák:
  —   (11) preambulumbekezdés:

  „Továbbá ez az irányelv az adatvédelmi jogszabályok, különösen a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó. Mivel az elektromos és elektronikus berendezések egy olyan átfogó termékcsoportra utalnak, amely különböző, személyes adatok tárolására alkalmas hordozóeszközöket (például informatikai és távközlő berendezéseket) foglal magában, az ezekkel kapcsolatos ártalmatlanítási műveletek, különösképpen az újrafelhasználás és az újrahasznosítás, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékain tárolt személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés kockázatával járhatnak. Ennélfogva a magánélet és az adatok védelmére vonatkozó garanciákat a lehető legnagyobb mértékben »alapértelmezés szerint« be kell építeni a személyes adatok tárolására alkalmas elektromos és elektronikus berendezések tervezésébe annak érdekében, hogy a felhasználók – egyszerű módon és díjmentesen – törölhessék az ártalmatlanításkor azokon esetlegesen megtalálható ilyen adatokat.”,

  —   2. cikk, (3) bekezdés:

  „Ez az irányelv az adatvédelmi jogszabályok, különösen a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó.”. |
| --- | --- |

37.

Az európai adatvédelmi biztos ezért nyomatékosan ajánlja, hogy a javaslatot a 95/46/EK irányelvvel összhangban a következőképpen módosítsák:

—   (11) preambulumbekezdés:

„Továbbá ez az irányelv az adatvédelmi jogszabályok, különösen a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó. Mivel az elektromos és elektronikus berendezések egy olyan átfogó termékcsoportra utalnak, amely különböző, személyes adatok tárolására alkalmas hordozóeszközöket (például informatikai és távközlő berendezéseket) foglal magában, az ezekkel kapcsolatos ártalmatlanítási műveletek, különösképpen az újrafelhasználás és az újrahasznosítás, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékain tárolt személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférés kockázatával járhatnak. Ennélfogva a magánélet és az adatok védelmére vonatkozó garanciákat a lehető legnagyobb mértékben »alapértelmezés szerint« be kell építeni a személyes adatok tárolására alkalmas elektromos és elektronikus berendezések tervezésébe annak érdekében, hogy a felhasználók – egyszerű módon és díjmentesen – törölhessék az ártalmatlanításkor azokon esetlegesen megtalálható ilyen adatokat.”,

—   2. cikk, (3) bekezdés:

„Ez az irányelv az adatvédelmi jogszabályok, különösen a 95/46/EK irányelv sérelme nélkül alkalmazandó.”.

| 38. | Továbbá az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint indokolt az alábbi módosítások mérlegelése:
  —   4. cikk, (2) bekezdés:

  „A tagállamok ösztönzik azon intézkedések bevezetését, amelyek elősegítik, hogy az elektromos és elektronikus berendezéseket oly módon tervezzék meg és állítsák elő, amely megkönnyíti az elektromos és elektronikus berendezéseken az azok ártalmatlanításakor tárolt személyes adatok törlését.”,

  —   8. cikk, (7) bekezdés:

  „A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések azon összegyűjtött hulladékai, amelyek újrahasznosítás vagy újrafelhasználás céljából kezelésben részesülnek, csak akkor kerülnek forgalmazásba, ha az ilyen adatokat először az elérhető legjobb technikák alkalmazásával azokról eltávolították.”,

  —   14. cikk, (6) bekezdés:

  „A tagállamok előírhatják a gyártók és/vagy forgalmazók számára, hogy például a használati utasításban vagy az értékesítés helyén tájékoztatást nyújtsanak a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések használói részére arra vonatkozóan, hogy ártalmatlanításuk előtt az elektromos és elektronikus berendezéseken található személyes adatokat törölni kell.”. |
| --- | --- |

38.

Továbbá az európai adatvédelmi biztos véleménye szerint indokolt az alábbi módosítások mérlegelése:

—   4. cikk, (2) bekezdés:

„A tagállamok ösztönzik azon intézkedések bevezetését, amelyek elősegítik, hogy az elektromos és elektronikus berendezéseket oly módon tervezzék meg és állítsák elő, amely megkönnyíti az elektromos és elektronikus berendezéseken az azok ártalmatlanításakor tárolt személyes adatok törlését.”,

—   8. cikk, (7) bekezdés:

„A tagállamok biztosítják, hogy a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések azon összegyűjtött hulladékai, amelyek újrahasznosítás vagy újrafelhasználás céljából kezelésben részesülnek, csak akkor kerülnek forgalmazásba, ha az ilyen adatokat először az elérhető legjobb technikák alkalmazásával azokról eltávolították.”,

—   14. cikk, (6) bekezdés:

„A tagállamok előírhatják a gyártók és/vagy forgalmazók számára, hogy például a használati utasításban vagy az értékesítés helyén tájékoztatást nyújtsanak a személyes adatokat tartalmazó elektromos és elektronikus berendezések használói részére arra vonatkozóan, hogy ártalmatlanításuk előtt az elektromos és elektronikus berendezéseken található személyes adatokat törölni kell.”.

Kelt Brüsszelben, 2010. április 14-én.

Peter HUSTINX

Európai adatvédelmi biztos

---

(1)  COM(2008) 810 végleges.

1

(2)  HL L 37., 2003.2.13., 24. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról; HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

(4)  Lásd az Európai Bíróság C-42/97. sz., Európai Parlament kontra az Európai Unió Tanácsa ügyben 1999.2.23. hozott ítéletének (EBHT 1999., I-869. o.) 43. bekezdését.

4

(5)  Lásd többek között az Európai Bíróság C-36/98. sz., Spanyolország kontra Tanács ügyben 2001.1.30. hozott ítéletének (EBHT 2001., I-779. o.) 59. bekezdését: „Ha a közösségi jogi aktus vizsgálatából az derül ki, hogy a jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, a jogi aktust egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.”

5

Spanyolország kontra Tanács

(6)  Intézményközi megállapodás (2001. november 28.) a jogi aktusok átdolgozási technikájának szervezettebb használatáról, HL C 77., 2002.3.28., 1. o.

6

(7)  Lásd az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatot (átdolgozott szöveg) kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumot. Hatásvizsgálat, 2008.12.3. (COM(2008) 810 végleges) SEC(2008) 2933, 17. o.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, 1995., HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

8

(9)  Az „adatkezelő” fogalmának meghatározását lásd a 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) pontjában.

9

(10)  Lásd a 95/46/EK irányelv 8. cikkét.

10

(11)  Lásd az európai adatvédelmi biztos nagyméretű IT-rendszereket üzemeltető ügynökségekről szóló véleményének (HL C 70., 2010.3.19., 13. o.) 46. és 47. pontját; valamint az európai adatvédelmi biztosnak a határokon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló irányelvre irányuló javaslatról szóló véleményének (HL C 128., 2009.6.6., 20. o.) 27–31. pontját.

11

(12)  Lásd ugyanezen irányelv 3. cikkét.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. november 25-i 2009/136/EK irányelve az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv, az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló 2002/58/EK irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló 2006/2004/EK rendelet módosításáról, HL L 337., 2009.12.18., 11. o.

13

(14)  Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv iránti javaslatot (átdolgozott szöveg) kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentum, SEC(2008) 2933, 2008.12.3.; lásd ugyanakkor az ENSZ Egyetem kiadványát az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK irányelv 2008. évi felülvizsgálatáról (Európai Bizottság, Belgium, 2007., 273. o.; http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); „Az adatbiztonság is kérdéses terület – a személyes adatok eltávolítása a merevlemezről”.

14

(15)  Lásd a BBC „Children's files on eBay computer” (Gyermekekkel kapcsolatos fájlok egy eBay-en értékesített számítógépen) című 2007. május 4-i online cikkét, amely arról számol be, hogy gyermekek gyámságba vételére és örökbefogadására vonatkozó személyes adatokat tartalmazó számítógépet értékesítettek az eBay oldalán (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); lásd még a BBC „Bank customer data sold on eBay” (Banki ügyféladatok értékesítése az eBay-en) című 2008. augusztus 26-i online cikkét, amely arról számol be, hogy az eBay oldalán egy egymillió banki ügyfél személyes adatait tartalmazó merevlemezt értékesítettek (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

(16)  Lásd a következőket: HP, Az érdekeltek konzultációja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálatáról, 7-8. o.; DELL (megjegyzéstervezetek), Az érdekeltek konzultációjának felülvizsgálati politikai lehetőségei az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálatával kapcsolatosan, 2. o. 1.1 pont, 4. o., 1.3 pont, (2008.6.3.); a Royal Philips Electronics álláspontja és javaslata, Az érdekeltek konzultációja az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv felülvizsgálatáról, 12. o. (2008.6.5.) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). Lásd még a következőt: Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékaival kapcsolatos konzultációkra adott válaszok – Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2002/96/EK és 2003/108/EK irányelv végrehajtásával kapcsolatos negyedik konzultációra adott válaszok összefoglalója és kormányzati reakció; 2006. december, 30. o.: „Adatvédelem és biztonság. Egyes hulladékkezelő vállalatok azt szeretnék, ha iránymutatást kapnának az adatvédelemre és a biztonságra vonatkozóan, különösen annak fényében, hogy érzékeny adatokat fognak kezelni” (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai és az adatvédelem, 2008. október 13. (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), amelyet a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport 12. éves jelentése is megemlít (2009. június 16., 57. o.); lásd még a telekommunikációval foglalkozó nemzetközi adatvédelmi munkacsoport ajánlását az adatvédelemről és az e-hulladékról, Szófia, 2009.3.12.-13., (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

(18)  „Az adatkezelő fogalma [...] feladatalapú, amennyiben célja olyan felelősségi körök kiosztása, amelyek esetén a tényszerű befolyást tényszerű és nem formális elemzés képezi, és az ennek megfelelően ilyen elemzésen alapul”: lásd a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport WP 169 2010/1. sz. véleményét az „adatkezelő” és az „adatfeldolgozó” fogalmának meghatározásáról; elfogadás dátuma: 2010. február 16.

18

tényszerű

(19)  Lásd pl. Az európai adatvédelmi biztos és az uniós kutatási és technológiai fejlődési projektek c. szakpolitikai dokumentumot, 2008. április 28., 2. o.; az európai adatvédelmi biztos intelligens közlekedési rendszerekről szóló véleményét (HL C 47., 2010.2.25., 6. o.); valamint az európai adatvédelmi biztos farmakovigilanciáról szóló véleményét (HL C 229., 2009.9.23., 19. o.).

19

(20)  Az elv széles körű alkalmazásának alátámasztásaként lásd a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport és a rendőrségi és igazságszolgáltatási munkacsoport dokumentumát: A magánélet jövője. Közös hozzájárulás az Európai Bizottság által a személyes adatok védelméhez való alapvető jogra vonatkozó jogi keretről folytatott konzultációhoz, WP 168., 3. és 12. o., elfogadás dátuma: 2009. december 1.; lásd még a Bizottság ajánlását a magánélet- és adatvédelmi alapelveknek a rádiófrekvenciás azonosítás által támogatott alkalmazások területén történő alkalmazásáról, C(2009) 3200 végleges, 8. o.

20

(21)  Lásd a Bizottság Európai biztonsági kutatási és innovációs menetrend – a Bizottság kiinduló álláspontja az ESRIF főbb megállapításairól és ajánlásairól c. közleményét, COM(2009) 691 végleges, 6. és 14. o.

21

(22)  Lásd még az európai adatvédelmi biztos 2010. március 18-i véleményét az információs társadalom iránti bizalomnak az adatok és a magánélet védelme elősegítése révén történő erősítéséről.

22

(23)  A rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1999. március 9.) 3. cikkének (3) bekezdése (HL L 91., 1999.4.7., 10. o.): „[...] a Bizottság határozhat arról, hogy egyes berendezéscsoportba tartozó készülékeket vagy egyes készüléktípusokat úgy kell kialakítani, hogy [...] tartalmazzanak biztosítékokat annak érdekében, hogy biztosítsák a felhasználó és az előfizető személyes adatainak és magánéletének a védelmét.”

23

(24)  „Szükség esetén intézkedések fogadhatók el annak biztosítására, hogy a végberendezések konstrukciója olyan legyen, amely az 1999/5/EK irányelvvel, valamint az információtechnológia és a távközlés terén történő szabványosításról szóló, 1986. december 22-i 87/95/EGK tanácsi határozattal összhangban összeegyeztethető a felhasználóknak a személyes adataik védelmére és felhasználása ellenőrzésére vonatkozó jogával.” Lásd még ugyanezen irányelvnek a 13. lábjegyzetben említett, 46. preambulumbekezdését.

24

(25)  E szakpolitikai megközelítés alátámasztásaként lásd még V. Redingnek az adatvédelmi napon elhangzott programbeszédét, 2010. január 28., Európai Parlament, Brüsszel, SPEECH/10/16: „A vállalkozásoknak innovációs erejük felhasználásával törekedniük kell arra, hogy a fejlesztési ciklus kezdetétől fogva javítsák a magánélet és a személyes adatok védelmét. A beépített adatvédelem elve egyaránt szolgálja a polgárok és a vállalkozások javát. A beépített adatvédelem hatékonyabb védelmet biztosít majd az egyének számára, valamint bizalmat teremt az új szolgáltatások és termékek iránt, ami pedig kedvező hatást gyakorol a gazdaságra. Vannak már biztató példák, de sok még a tennivaló.”

25

(26)  Lásd pl. a Kanadai Királyi Lovasrendőrség B2-002 sz. „IT Media Overwrite and Secure Erase Products” (IT-adathordozók felülírására és biztonságos törlésére szolgáló eszközök) c. dokumentumát (05/2009), amely a következő címen érhető el: http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/22

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2010/C 280/03

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.7.6. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 42/10 |
| Tagállam | Finnország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Jogalap | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Az intézkedés típusa | Korengedményes nyugdíjazás támogatása |
| Célkitűzés | Ágazati fejlesztés |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 184 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | Változó |
| Időtartam | 2011.1.1–2014.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.7.6.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 42/10

Tagállam

Finnország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Jogalap

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Az intézkedés típusa

Korengedményes nyugdíjazás támogatása

Célkitűzés

Ágazati fejlesztés

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

184 millió EUR

Támogatás intenzitása

Változó

Időtartam

2011.1.1–2014.12.31.

Gazdasági ágazat

Mezőgazdasági termékek elsődleges előállítása

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.7.20. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 131/10 |
| Tagállam | Bulgária |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Jogalap | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98
  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kedvezőtlen időjárási körülmények, természeti katasztrófák vagy rendkívüli események |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 600 millió BGN |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.7.20.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 131/10

Tagállam

Bulgária

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Jogalap

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kedvezőtlen időjárási körülmények, természeti katasztrófák vagy rendkívüli események

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 600 millió BGN

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.7.9. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 133/10 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Provincia autonoma di Bolzano |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Jogalap | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Az erdészeti ágazat támogatása |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Teljes maximális összeg: 30 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | A támogatható költségek 100 %-áig |
| Időtartam | 2010–2013-ig |
| Gazdasági ágazat | Erdészet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.7.9.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 133/10

Tagállam

Olaszország

Régió

Provincia autonoma di Bolzano

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Jogalap

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Az erdészeti ágazat támogatása

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Teljes maximális összeg: 30 millió EUR

Támogatás intenzitása

A támogatható költségek 100 %-áig

Időtartam

2010–2013-ig

Gazdasági ágazat

Erdészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.6.4. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 148/10 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Provincia autonoma di Trento |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Jogalap | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Az erdészeti ágazat támogatása |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Éves költségvetés legfeljebb: 3,25 millió EUR
  Teljes költségvetés legfeljebb: 13 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | A támogatható költségek 100 %-áig |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Erdészet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.6.4.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 148/10

Tagállam

Olaszország

Régió

Provincia autonoma di Trento

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Jogalap

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Az erdészeti ágazat támogatása

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Éves költségvetés legfeljebb: 3,25 millió EUR

Teljes költségvetés legfeljebb: 13 millió EUR

Támogatás intenzitása

A támogatható költségek 100 %-áig

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Erdészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.6.17. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 209/10 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Jogalap | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.6.17.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 209/10

Tagállam

Franciaország

Régió

Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Jogalap

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A mezőgazdasági termelésben okozott kár kompenzálására irányuló támogatás

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Legfeljebb 43 000 000 EUR

Támogatás intenzitása

Legfeljebb 60 %

Időtartam

4 év

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/26

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2010/C 280/04

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.7.16. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 414/09 |
| Tagállam | Franciaország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Jogalap | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).
  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie. |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Agrár-környezetvédelmi intézkedések támogatása |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | | Éves költségvetés: 21,33 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.7.16.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 414/09

Tagállam

Franciaország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Jogalap

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie.

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Agrár-környezetvédelmi intézkedések támogatása

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Éves költségvetés: 21,33 millió EUR

| | Teljes költségvetés: 64 millió EUR |
| --- | --- |

Teljes költségvetés: 64 millió EUR

Támogatás intenzitása

A támogatható költségek 100 %-áig

Időtartam

2010–2012

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Agence de l'eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l'eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.2.3. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 582/09 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Sardaigne |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Jogalap | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»
  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21
  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 294 540 EUR |
| Támogatás intenzitása | 75 % |
| Időtartam | A támogatás Bizottság általi jóváhagyását követően |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdaság (borászat) |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.2.3.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 582/09

Tagállam

Olaszország

Régió

Sardaigne

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Jogalap

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Egy nehéz helyzetben lévő vállalkozás szerkezetátalakítása

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

294 540 EUR

Támogatás intenzitása

75 %

Időtartam

A támogatás Bizottság általi jóváhagyását követően

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság (borászat)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.7.20. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | NN 26/10 |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Jogalap | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A 2003/96/EK irányelv szerinti adómentességekkel összefüggő támogatás |
| Támogatás formája | Adókedvezmény |
| Költségvetés | | Összesen: 6 800 millió CZK (hozzávetőleg 272 millió EUR) |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.7.20.

Állami támogatás hivatkozási száma

NN 26/10

Tagállam

Cseh Köztársaság

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Jogalap

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A 2003/96/EK irányelv szerinti adómentességekkel összefüggő támogatás

Támogatás formája

Adókedvezmény

Költségvetés

Összesen: 6 800 millió CZK (hozzávetőleg 272 millió EUR)

| | Évente: 1 700 millió CZK (hozzávetőleg 68 millió EUR) |
| --- | --- |

Évente: 1 700 millió CZK (hozzávetőleg 68 millió EUR)

Támogatás intenzitása

A támogatható költségek 60 %-a.

Időtartam

2013. december 31-ig

Gazdasági ágazat

Mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.7.16. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 213/10 |
| Tagállam | Észtország |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Jogalap | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Az intézkedés típusa | Az erdészeti ágazatban nyújtott támogatás |
| Célkitűzés | Erdészet |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Az összköltségvetés 326 millió EEK (hozzávetőleg 20,8 millió EUR). |
| Támogatás intenzitása | A támogatható költségek 100 %-áig. |
| Időtartam | A bizottsági határozat időpontjától 2013. december 31-ig. |
| Gazdasági ágazat | Erdészet |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.7.16.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 213/10

Tagállam

Észtország

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Jogalap

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Az intézkedés típusa

Az erdészeti ágazatban nyújtott támogatás

Célkitűzés

Erdészet

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Az összköltségvetés 326 millió EEK (hozzávetőleg 20,8 millió EUR).

Támogatás intenzitása

A támogatható költségek 100 %-áig.

Időtartam

A bizottsági határozat időpontjától 2013. december 31-ig.

Gazdasági ágazat

Erdészet

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/29

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2010/C 280/05

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.8.12. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 83/10 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Sardegna |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Jogalap | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»
  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2
  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Az intézkedés típusa | Egyéni támogatás |
| Célkitűzés | Középvállalkozás szerkezeti átalakítása |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 1 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | Az átalakítás összköltségének (3 millió EUR) 33,3 %-a |
| Időtartam | Ad hoc támogatás |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdaság |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.8.12.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 83/10

Tagállam

Olaszország

Régió

Sardegna

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Jogalap

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Az intézkedés típusa

Egyéni támogatás

Célkitűzés

Középvállalkozás szerkezeti átalakítása

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

1 millió EUR

Támogatás intenzitása

Az átalakítás összköltségének (3 millió EUR) 33,3 %-a

Időtartam

Ad hoc támogatás

Gazdasági ágazat

Mezőgazdaság

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/30

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyek kapcsán a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg, kivéve a Szerződés I. melléklete alá tartozó termékeket)

2010/C 280/06

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.4.7. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 716/09 |
| Tagállam | Görögország |
| Régió | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Jogalap | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Az intézkedés típusa | Rendkívüli esemény következtében a mezőgazdasági termelőeszközökben keletkezett kár kompenzációja |
| Célkitűzés | Rendkívüli esemény |
| Támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | A teljes költségvetés 8 000 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | A legalább 30 %-os kárt elszenvedő termelők jogosultak támogatásra. A támogatás intenzitása a megrongálódott eszközök jellegétől függően 50 %–80 %. |
| Időtartam | A program jóváhagyásától 2013. december 31-ig. |
| Gazdasági ágazat | Mezőgazdasági ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.4.7.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 716/09

Tagállam

Görögország

Régió

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Jogalap

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Az intézkedés típusa

Rendkívüli esemény következtében a mezőgazdasági termelőeszközökben keletkezett kár kompenzációja

Célkitűzés

Rendkívüli esemény

Támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

A teljes költségvetés 8 000 000 EUR

Támogatás intenzitása

A legalább 30 %-os kárt elszenvedő termelők jogosultak támogatásra. A támogatás intenzitása a megrongálódott eszközök jellegétől függően 50 %–80 %.

Időtartam

A program jóváhagyásától 2013. december 31-ig.

Gazdasági ágazat

Mezőgazdasági ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/31

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. október 15.

2010/C 280/07

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4089 |
| JPY | Japán yen | 114,28 |
| DKK | Dán korona | 7,4564 |
| GBP | Angol font | 0,87750 |
| SEK | Svéd korona | 9,2230 |
| CHF | Svájci frank | 1,3423 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0925 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,515 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 274,18 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7097 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9050 |
| RON | Román lej | 4,2765 |
| TRY | Török líra | 1,9808 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4142 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4165 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9300 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8565 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,8244 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 564,64 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5833 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,3568 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3355 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 530,82 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3443 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,847 |
| RUB | Orosz rubel | 42,5650 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,015 |
| BRL | Brazil real | 2,3369 |
| MXN | Mexikói peso | 17,4580 |
| INR | Indiai rúpia | 62,1320 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4089

JPY

Japán yen

114,28

DKK

Dán korona

7,4564

GBP

Angol font

0,87750

SEK

Svéd korona

9,2230

CHF

Svájci frank

1,3423

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0925

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,515

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

274,18

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7097

PLN

Lengyel zloty

3,9050

RON

Román lej

4,2765

TRY

Török líra

1,9808

AUD

Ausztrál dollár

1,4142

CAD

Kanadai dollár

1,4165

HKD

Hongkongi dollár

10,9300

NZD

Új-zélandi dollár

1,8565

SGD

Szingapúri dollár

1,8244

KRW

Dél-Koreai won

1 564,64

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5833

CNY

Kínai renminbi

9,3568

HRK

Horvát kuna

7,3355

IDR

Indonéz rúpia

12 530,82

MYR

Maláj ringgit

4,3443

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,847

RUB

Orosz rubel

42,5650

THB

Thaiföldi baht

42,015

BRL

Brazil real

2,3369

MXN

Mexikói peso

17,4580

INR

Indiai rúpia

62,1320

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/32

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. október 14.)

az európai uniós gépjárműipar versenyképességével és fenntartható növekedésével foglalkozó CARS 21 magas szintű munkacsoport újraindításáról

2010/C 280/08

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | A Szerződés 173. cikke az Európai Unióra és a tagállamokra ruházta azt a feladatot, hogy biztosítsák az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételeket. Az EUMSz. 191. cikke előírja, hogy az Unió környezetpolitikájának hozzá kell járulnia a környezet minőségének megőrzését, védelmét és javítását célzó intézkedések előmozdításához és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 173. cikke az Európai Unióra és a tagállamokra ruházta azt a feladatot, hogy biztosítsák az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételeket. Az EUMSz. 191. cikke előírja, hogy az Unió környezetpolitikájának hozzá kell járulnia a környezet minőségének megőrzését, védelmét és javítását célzó intézkedések előmozdításához és az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez.

| (2) | A Bizottság iparpolitikájának részeként az eredetileg 2005-ben indított CARS 21 folyamat („A 21. század versenyképes autóipari szabályozási kerete”) az uniós gépjárműipari szabályozás rövid, közép- és hosszú távú alakítására vonatkozóan fogalmazott meg ajánlásokat; ezek a globális versenyképesség és a foglalkoztatás javítására irányulnak, miközben a fogyasztók számára elfogadható áron további fejlesztéseket tesznek lehetővé a biztonság és a környezeti teljesítmény terén. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság iparpolitikájának részeként az eredetileg 2005-ben indított CARS 21 folyamat („A 21. század versenyképes autóipari szabályozási kerete”) az uniós gépjárműipari szabályozás rövid, közép- és hosszú távú alakítására vonatkozóan fogalmazott meg ajánlásokat; ezek a globális versenyképesség és a foglalkoztatás javítására irányulnak, miközben a fogyasztók számára elfogadható áron további fejlesztéseket tesznek lehetővé a biztonság és a környezeti teljesítmény terén.

| (3) | A Bizottság „EURÓPA 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében (1) javaslatokat terjeszt elő a közlekedési ágazat korszerűsítésére és szén-dioxid-mentesítésére, valamint az olyan új technológiák, mint például az elektromos autók népszerűsítésére. Az „Iparpolitika a globalizáció korában” kiemelt kezdeményezés célja, hogy olyan iparpolitikát hozzon létre, amely ideális környezetet teremt az erős, versenyképes és diverzifikált európai ipari bázis fenntartására és továbbfejlesztésére, és a feldolgozóipari ágazatok energia- és erőforrás-hatékonyabbá tételével előmozdítja a fenntarthatóságot. Az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés pedig olyan szerteágazó infrastrukturális intézkedéseket ösztönöz, mint például az elektromos mobilitás hálózati infrastruktúrájának kialakítása, az intelligens közlekedésszervezés és mindenek felett az új technológiák – köztük az elektromos és hibrid autók – népszerűsítése. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság „EURÓPA 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című közleményében (1) javaslatokat terjeszt elő a közlekedési ágazat korszerűsítésére és szén-dioxid-mentesítésére, valamint az olyan új technológiák, mint például az elektromos autók népszerűsítésére. Az „Iparpolitika a globalizáció korában” kiemelt kezdeményezés célja, hogy olyan iparpolitikát hozzon létre, amely ideális környezetet teremt az erős, versenyképes és diverzifikált európai ipari bázis fenntartására és továbbfejlesztésére, és a feldolgozóipari ágazatok energia- és erőforrás-hatékonyabbá tételével előmozdítja a fenntarthatóságot. Az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés pedig olyan szerteágazó infrastrukturális intézkedéseket ösztönöz, mint például az elektromos mobilitás hálózati infrastruktúrájának kialakítása, az intelligens közlekedésszervezés és mindenek felett az új technológiák – köztük az elektromos és hibrid autók – népszerűsítése.

| (4) | A Bizottság „Európai stratégia a tiszta és energiatakarékos járművekről” című közleményében (2) a rövidtől a hosszúig különféle időtávokra határoz meg célokat kutatás és az innováció ösztönzésére, az energiatermelési és -elosztási megoldások kidolgozására, a foglalkoztatás fellendítésére, továbbá a „zöld” járművek fogyasztói elfogadottságának bátorítására. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság „Európai stratégia a tiszta és energiatakarékos járművekről” című közleményében (2) a rövidtől a hosszúig különféle időtávokra határoz meg célokat kutatás és az innováció ösztönzésére, az energiatermelési és -elosztási megoldások kidolgozására, a foglalkoztatás fellendítésére, továbbá a „zöld” járművek fogyasztói elfogadottságának bátorítására.

| (5) | A CARS 21 folyamat eredményeire építve szakértői csoport felállítására van tehát szükség az európai uniós gépjárműipar versenyképességének és fenntartható növekedésének területén, és a csoport feladatait és felépítését is meg kell határozni. |
| --- | --- |

(5)

A CARS 21 folyamat eredményeire építve szakértői csoport felállítására van tehát szükség az európai uniós gépjárműipar versenyképességének és fenntartható növekedésének területén, és a csoport feladatait és felépítését is meg kell határozni.

| (6) | A csoport feladata lesz, hogy segítsen azon stratégiák és intézkedések azonosításában – legyen szó uniós vagy nemzeti szintű, illetve az érdekelt felektől származó stratégiákról vagy intézkedésekről –, amelyek előmozdítják az európai uniós gépjárműipar versenyképességét és fenntartható növekedését. |
| --- | --- |

(6)

A csoport feladata lesz, hogy segítsen azon stratégiák és intézkedések azonosításában – legyen szó uniós vagy nemzeti szintű, illetve az érdekelt felektől származó stratégiákról vagy intézkedésekről –, amelyek előmozdítják az európai uniós gépjárműipar versenyképességét és fenntartható növekedését.

| (7) | A csoport az Európai Parlament, a Bizottság, a tagállamok, valamint az ágazat és a civil társadalom érintett képviselőiből, különösen a fogyasztók, a szakszervezetek és a nem kormányzati szervezetek képviselőiből fog állni. |
| --- | --- |

(7)

A csoport az Európai Parlament, a Bizottság, a tagállamok, valamint az ágazat és a civil társadalom érintett képviselőiből, különösen a fogyasztók, a szakszervezetek és a nem kormányzati szervezetek képviselőiből fog állni.

| (8) | Az eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (3) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell határozni, hogy a csoport résztvevői mely szabályok szerint hozhatnak nyilvánosságra információkat. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (3) mellékletében megállapított bizottsági biztonsági szabályok sérelme nélkül meg kell határozni, hogy a csoport résztvevői mely szabályok szerint hozhatnak nyilvánosságra információkat.

| (9) | A bizottság tagjainak személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell feldolgozni. |
| --- | --- |

(9)

A bizottság tagjainak személyes adatait a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően kell feldolgozni.

| (10) | E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megvizsgálja, hogy indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani, |
| --- | --- |

(10)

E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megvizsgálja, hogy indokolt-e ezt az időtartamot meghosszabbítani,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Csoport

Az eddig informális alapon „A 21. század versenyképes autóipari szabályozási kerete” címen létező, az európai uniós gépjárműipar versenyképességével és fenntartható növekedésével foglalkozó CARS 21 magas szintű munkacsoport (a továbbiakban: csoport) újra megalakul.

2. cikk

Feladatok

A csoport feladatai a következők:

| 1. | segítséget nyújt a Bizottságnak a gépjárműipar versenyképességéhez és fenntartható növekedéséhez kapcsolódó kérdések megoldásában; |
| --- | --- |

1.

segítséget nyújt a Bizottságnak a gépjárműipar versenyképességéhez és fenntartható növekedéséhez kapcsolódó kérdések megoldásában;

| 2. | gazdasági és statisztikai elemzésnek veti alá azokat a tényezőket, amelyek a gépjárműipari ágazat strukturális változásait meghatározzák, illetve az egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják az európai gépjárműipar versenyhelyzetét; |
| --- | --- |

2.

gazdasági és statisztikai elemzésnek veti alá azokat a tényezőket, amelyek a gépjárműipari ágazat strukturális változásait meghatározzák, illetve az egyéb olyan tényezőket, amelyek befolyásolják az európai gépjárműipar versenyhelyzetét;

| 3. | támogatja a Bizottságot az EURÓPA 2020 stratégiában meghatározott szakpolitika, az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés, az „Iparpolitika a globalizáció korában” kiemelt kezdeményezés, valamint a tiszta és energiatakarékos járművekről szóló COM(2010) 186 közlemény végrehajtásában a versenyképes és fenntartható európai uniós gépjárműiparra irányuló célkitűzés elérése érdekében; |
| --- | --- |

3.

támogatja a Bizottságot az EURÓPA 2020 stratégiában meghatározott szakpolitika, az „Erőforrás-hatékony Európa” kiemelt kezdeményezés, az „Iparpolitika a globalizáció korában” kiemelt kezdeményezés, valamint a tiszta és energiatakarékos járművekről szóló COM(2010) 186 közlemény végrehajtásában a versenyképes és fenntartható európai uniós gépjárműiparra irányuló célkitűzés elérése érdekében;

| 4. | hozzájárul a zökkenőmentes és kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi átalakuláshoz, a szerkezetátalakítási folyamatok, az új készségek és képességek, valamint a kapcsolódó szakképzési igények proaktív előrejelzése és irányítása által, figyelembe véve az „Európai együttműködés az autóiparban végbemenő változásokra való felkészülésért” kezdeményezés eredményeit is; |
| --- | --- |

4.

hozzájárul a zökkenőmentes és kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi átalakuláshoz, a szerkezetátalakítási folyamatok, az új készségek és képességek, valamint a kapcsolódó szakképzési igények proaktív előrejelzése és irányítása által, figyelembe véve az „Európai együttműködés az autóiparban végbemenő változásokra való felkészülésért” kezdeményezés eredményeit is;

| 5. | egy sor ágazatspecifikus politikai ajánlást fogalmaz meg az uniós és tagállami szintű politikai döntéshozók, valamint az ipari és a civilszervezetek számára; |
| --- | --- |

5.

egy sor ágazatspecifikus politikai ajánlást fogalmaz meg az uniós és tagállami szintű politikai döntéshozók, valamint az ipari és a civilszervezetek számára;

| 6. | magatartási szabályokat dolgoz ki a gépjárműipar vertikális megállapodásaiban részt vevő felek üzleti és szerződéses viszonyainak átláthatóbbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

6.

magatartási szabályokat dolgoz ki a gépjárműipar vertikális megállapodásaiban részt vevő felek üzleti és szerződéses viszonyainak átláthatóbbá tétele érdekében;

| 7. | tanácsot ad a Bizottságnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló EURÓPA 2020 stratégiája végrehajtásának egyes szempontjaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

7.

tanácsot ad a Bizottságnak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló EURÓPA 2020 stratégiája végrehajtásának egyes szempontjaival kapcsolatban.

3. cikk

Tagság – Kinevezés

(1)   A csoport legfeljebb 40 tagból állhat.

(2)   A tagok magánszemélyek, akiket személyükben neveznek ki. A csoport valamennyi tagja személyes képviselőt nevez ki az állandó előkészítő alcsoportba (a továbbiakban: előkészítő alcsoport).

(3)   A csoport tagjait a Bizottság nevezi ki olyan magas beosztású érdekképviselők közül, akik az európai gépjárműipar versenyképességéhez és fenntartható növekedéséhez kapcsolódó területeken szaktudással rendelkeznek, és felelősségteljes munkát végeznek. A csoport tagjai a különféle érdekelt felek közül kiegyensúlyozott arányban kerülnek ki. A csoport az Európai Parlament, a Bizottság, a tagállamok, az ipari értéklánc szereplői, a szakszervezetek és a civilszervezetek (nem kormányzati szervezetek és fogyasztók) képviselőiből áll.

(4)   A tagokat két évre jelölik ki. Addig maradnak hivatalukban, amíg a helyükbe lépő tagokat ki nem nevezik, vagy hivatali idejük le nem jár. Megbízatásuk megújítható.

(5)   A csoport tanácskozásaihoz hatékonyan hozzájárulni többé nem képes, illetve a tisztségéről lemondó, vagy a Szerződés 339. cikkében foglalt feltételeknek meg nem felelő tag helyére az érintett tag hivatali idejének végéig terjedő időszakra új tag nevezhető ki.

(6)   A személyes minőségükben kinevezett magánszemélyek nevét közzéteszik a Bizottság szakértői csoportjai és az egyéb hasonló entitások nyilvántartásában (a továbbiakban: nyilvántartás).

(7)   A személyes adatok összegyűjtése, feldolgozása és közzététele a 45/2001/EK rendelettel összhangban történik.

4. cikk

Működés

(1)   A csoportban az elnöki tisztséget a Bizottság egy képviselője tölti be.

(2)   A megbeszéléseket, állásfoglalásokat, a fellépésekkel kapcsolatos tanácsokat és a csoport által ajánlott politikai intézkedéseket az előkészítő alcsoport készíti elő. E célból szoros együttműködést folytat a Bizottság illetékes szolgálataival.

(3)   A Bizottság szolgálatainak egyetértésével a csoport az előkészítő alcsoport mellett munkacsoportokat hozhat létre, amelyek a csoport által meghatározott megbízás alapján a csoport feladataival kapcsolatos konkrét kérdéseket tanulmányoznak. A szóban forgó munkacsoportok megbízatásuk teljesítése után azonnal feloszlanak.

(4)   A Bizottság képviselője a csoport, az alcsoport vagy munkacsoport munkájába eseti alapon bevonhat olyan külső szakértőket vagy megfigyelőket is, akik egy adott napirendi kérdésben különösen jártasak. A Bizottság képviselője emellett megfigyelői státust adhat magánszemélyeknek, a szakértői csoportokra vonatkozó horizontális szabályok 8. 3) pontja szerinti szervezeteknek, az EU ügynökségeinek és a tagjelölt országoknak.

(5)   A szakértői csoport tagjai és azok képviselői, valamint a felkért szakértők és megfigyelők eleget tesznek a szerződésekben és azok végrehajtási szabályaiban előírt szakmai titoktartási kötelezettségeknek, valamint az EU minősített információknak a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat mellékletében meghatározott védelmére vonatkozó bizottsági biztonsági szabályoknak. E kötelezettségeik elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.

(6)   A csoport, az ad hoc csoportok vagy az alcsoportok tanácskozásain vagy munkájában való részvétel keretében szerzett információk nyilvánosságra hozatala tilos, amennyiben ezek a Bizottság szerint bizalmasnak minősülnek.

(7)   A csoport, az előkészítő alcsoport és a munkacsoportok a Bizottság épületeiben üléseznek. A titkársági feladatok ellátásáról a Bizottság gondoskodik. A csoport, az előkészítő alcsoport és a munkacsoportok ülésein az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők is részt vehetnek.

(8)   A csoport eljárási szabályzatát a Bizottság által elfogadott eljárásiszabályzat-minta (5) alapján fogadja el.

(9)   A Bizottság a csoport tevékenységére vonatkozó lényeges információkat vagy a szakértői csoportok nyilvántartásában vagy a nyilvántartásból elérhető, külön erre a célra létrehozott internetes oldalain teszi közzé. A végső jelentést a csoport legutolsó ülése után a lehető leghamarabb közzéteszik.

5. cikk

Az ülésekkel kapcsolatos kiadások

(1)   A csoport tevékenységeiben részt vevők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.

(2)   A csoport munkájában részt vevők utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg.

(3)   Az említett költségeket az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított, rendelkezésre álló előirányzatok kimerüléséig térítik vissza.

6. cikk

Időbeli hatály

E határozatot 2012. október 14-ig kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2010. október 14-én.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  COM(2010) 186.

2

(3)  HL L 317., 2001.12.3., 1. o.

3

(4)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

4

(5)  HL L 55./61., 2010.3.5., 61. o.

5

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/35

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 280/09

| 1. | 2010. október 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BASF SE (a továbbiakban: BASF, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Cognis GmbH (a továbbiakban: Cognis, Németország) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. október 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a BASF SE (a továbbiakban: BASF, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján teljes irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Cognis GmbH (a továbbiakban: Cognis, Németország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a BASF esetében: vegyi anyagok, műanyagok, teljesítményjavító termékek, mezőgazdasági és funkcionális megoldások, olaj és gáz, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a BASF esetében: vegyi anyagok, műanyagok, teljesítményjavító termékek, mezőgazdasági és funkcionális megoldások, olaj és gáz,

| — | a Cognis esetében: különleges vegyi anyagok és tápanyag-összetevők. |
| --- | --- |

—

a Cognis esetében: különleges vegyi anyagok és tápanyag-összetevők.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5927 – BASF/Cognis hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5927 – BASF/Cognis hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 280/10

| 1. | 2010. október 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Citigroup, Inc. (USA) irányítása alatt álló Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited (a továbbiakban: CVCII, Jersey) és az Advance Properties OOD (a továbbiakban: Advance Properties, Bulgária) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján teljes irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg az Advance Properties kizárólagos irányítása alatt álló Huvepharma AD (a továbbiakban: Huvepharma, Bulgária) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. október 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint és a 4. cikk (5) bekezdése alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Citigroup, Inc. (USA) irányítása alatt álló Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited (a továbbiakban: CVCII, Jersey) és az Advance Properties OOD (a továbbiakban: Advance Properties, Bulgária) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján teljes irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg az Advance Properties kizárólagos irányítása alatt álló Huvepharma AD (a továbbiakban: Huvepharma, Bulgária) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Citigroup esetében: pénzügyi szolgáltatások (többek között banki szolgáltatások, brókerszolgáltatások és magántőke alapok kezelése), |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Citigroup esetében: pénzügyi szolgáltatások (többek között banki szolgáltatások, brókerszolgáltatások és magántőke alapok kezelése),

| — | az Advance Properties esetében: befektetések a gyógyszergyártás, ingatlanok, energiaügyi és hajózási vállalatok területén, |
| --- | --- |

—

az Advance Properties esetében: befektetések a gyógyszergyártás, ingatlanok, energiaügyi és hajózási vállalatok területén,

| — | a Huvepharma esetében: gyógyszerek, kiemelt figyelemmel az állategészségügyre, valamint táplálékkiegészítők. |
| --- | --- |

—

a Huvepharma esetében: gyógyszerek, kiemelt figyelemmel az állategészségügyre, valamint táplálékkiegészítők.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/37

---

A Holland Királyság gazdasági miniszterének közleménye a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján

2010/C 280/11

A Holland Királyság gazdasági minisztere bejelenti, hogy országához kérelem érkezett a bányászati szabályzat (Mijnbouwregeling; Staatscourant 2002, 245. sz.) 3. mellékletében szereplő térképen feltüntetett P18b tömbszelvényre vonatkozó szénhidrogén-kutatási engedély iránt.

A fenti irányelv, valamint a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. sz.) 15. cikke értelmében a gazdasági miniszter felhívja az érdekelt feleket, hogy amennyiben szintén a holland kontinentális talapzat P18b tömbszelvényében található szénhidrogének kutatását tervezik, nyújtsák be engedélykérelmüket.

A P18b tömbszelvény az A–B és a H–I pontpárok közötti szélességi körök, a B–C, a G–H és az A–I pontpárok közötti hosszúsági körök, a C–D és az E–F pontpárok közötti főkörök, a D és E pontokon áthaladó 1. körív, valamint az F és G pontokon áthaladó 2. körív által határolt területen található.

E pontok koordinátái a következők:

| Pont | K. h. ° | ′ | ′′ | É. sz. ° | ′ | ′′ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Pont

K. h. °

′

′′

É. sz. °

′

′′

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Az 1. körív középpontjának koordinátái: k. h. 3° 54′ 0,000′′ és é. sz. 52° 1′ 30,000′′, a körív sugara 5 tengeri mérföld.

A 2. körív középpontjának koordinátái: k. h. 3° 53′ 34,000′′ és é. sz. 52° 1′ 46,000′′, a körív sugara 5 tengeri mérföld.

A fenti pontok helyzetét az európai számítási rendszer szerint megállapított földrajzi koordinátákkal adtuk meg.

A P18b tömbszelvény felszíne 313,2 km2.

Az engedélyezés a gazdasági miniszter hatáskörébe tartozik. A fenti irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében, valamint 6. cikkének (2) bekezdésében említett ismérveket, feltételeket és követelményeket a bányászati törvény (Mijnbouwwet; Staatsblad 2002, 542. sz.) ismerteti részletesen.

Az érdekelt felek e felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételétől számítva tizenhárom héten belül nyújthatnak be kérelmet. A kérelmeket a következő címre kell küldeni:

| De Minister van Economische Zaken (gazdasági miniszter) |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt (J. C. De Groot energiapiaci igazgató figyelmébe) |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken (gazdasági miniszter)

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt (J. C. De Groot energiapiaci igazgató figyelmébe)

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

A határidőn túl beérkezett kérelmek elbírálására nincs lehetőség.

A beérkezett kérelmek elbírálására a határidő leteltétől számított tizenkét hónapon belül kerül sor.

Bővebb információ: E. J. Hoppel, telefonszám +31 703797088.

---

Helyesbítések

| 16.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 280/39

---

Helyesbítés a 607/2009/EK bizottsági rendelet 33. cikkének rendelkezései alapján hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem közzétételéhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 275., 2010. október 12.
  )

2010/C 280/12

A 11., 13. és 15. oldalon a következő szövegrész törlendő: „A tagállam illetékes hatósága”.

---