# Uradni list C 303/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.303.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 303 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 539. november 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.303.slv

Uradni list

Evropske unije

C 303

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 539. november 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Računsko sodišče |
| 2010/C 303/01 | Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009 z odgovori institucij | 1 |
| 2010/C 303/02 | Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2009 z odgovori Komisije | 243 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

2010/C 303/01

Letno poročilo Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2009 z odgovori institucij

1

2010/C 303/02

Letno poročilo Računskega sodišča o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS), za proračunsko leto 2009 z odgovori Komisije

243

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Računsko sodišče

| 9.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/1

---

Image

V skladu z določbami člena 287(1) in (4) PDEU in členov 129 in 143 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 1525/2007 z dne 17. decembra 2007, ter v skladu s členoma 139 in 156 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad

je Računsko sodišče Evropske unije na svojem zasedanju 9. septembra 2010 sprejelo svoji

LETNI POROČILI

za proračunsko leto 2009.

Poročili sta bili z odgovori institucij na opažanja Sodišča poslani organoma, odgovornima za podeljevanje razrešnice, in drugim institucijam.

Člani računskega sodišča so:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (predsednik), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadežda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

2010/C 303/01

KAZALO

Splošni uvod

| Poglavje 1 — | Izjava o zanesljivosti in podporne informacije |
| --- | --- |

Poglavje 1 —

| Poglavje 2 — | Prihodki |
| --- | --- |

Poglavje 2 —

| Poglavje 3 — | Kmetijstvo in naravni viri |
| --- | --- |

Poglavje 3 —

| Poglavje 4 — | Kohezija |
| --- | --- |

Poglavje 4 —

| Poglavje 5 — | Raziskave, energetika in promet |
| --- | --- |

Poglavje 5 —

| Poglavje 6 — | Zunanja pomoč, razvoj in širitev |
| --- | --- |

Poglavje 6 —

| Poglavje 7 — | Izobraževanje in državljanstvo |
| --- | --- |

Poglavje 7 —

| Poglavje 8 — | Gospodarske in finančne zadeve |
| --- | --- |

Poglavje 8 —

| Poglavje 9 — | Upravni in drugi odhodki |
| --- | --- |

Poglavje 9 —

| Priloga I — | Finančne informacije o splošnem proračunu |
| --- | --- |

Priloga I —

| Priloga II — | Seznam posebnih poročil, ki jih je Računsko sodišče objavilo po zadnjem letnem poročilu |
| --- | --- |

Priloga II —

---

SPLOŠNI UVOD

| 0.1 | Evropsko računsko sodišče je s Pogodbo ustanovljena institucija za revidiranje financ Evropske unije (EU). Kot zunanji revizor EU prispeva k izboljševanju finančnega poslovodenja EU in deluje kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov Unije. Več informacij o Sodišču je mogoče najti v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki je tako kot njegova posebna poročila o programih porabe in prihodkih EU ter njegova mnenja o novi ali spremenjeni zakonodaji dostopno na njegovi spletni strani: www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1

Evropsko računsko sodišče je s Pogodbo ustanovljena institucija za revidiranje financ Evropske unije (EU). Kot zunanji revizor EU prispeva k izboljševanju finančnega poslovodenja EU in deluje kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov Unije. Več informacij o Sodišču je mogoče najti v njegovem letnem poročilu o dejavnostih, ki je tako kot njegova posebna poročila o programih porabe in prihodkih EU ter njegova mnenja o novi ali spremenjeni zakonodaji dostopno na njegovi spletni strani: www.eca.europa.eu.

| 0.2 | To poročilo je 33. letno poročilo Sodišča in pokriva proračunsko leto 2009. Prevzete obveznosti so znašale 142,5 milijarde EUR, izvedena plačila pa 118,4 milijarde EUR (1). Evropski razvojni skladi so obravnavani v ločenem letnem poročilu. |
| --- | --- |

0.2

To poročilo je 33. letno poročilo Sodišča in pokriva proračunsko leto 2009. Prevzete obveznosti so znašale 142,5 milijarde EUR, izvedena plačila pa 118,4 milijarde EUR (1). Evropski razvojni skladi so obravnavani v ločenem letnem poročilu.

| 0.3 | Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Letno poročilo Sodišča in njegova posebna poročila so osnova za postopek razrešnice, v okviru katerega Evropski parlament odloči, ali je Evropska komisija zadovoljivo izpolnila svojo odgovornost izvrševanja proračuna. Poleg tega Sodišče svoje letno poročilo letos prvič istočasno kot Svetu in Evropskemu parlamentu posreduje nacionalnim parlamentom, kot določa Protokol št. 1 k Lizbonski pogodbi. |
| --- | --- |

0.3

Splošni proračun EU vsako leto sprejmeta Svet in Evropski parlament. Letno poročilo Sodišča in njegova posebna poročila so osnova za postopek razrešnice, v okviru katerega Evropski parlament odloči, ali je Evropska komisija zadovoljivo izpolnila svojo odgovornost izvrševanja proračuna. Poleg tega Sodišče svoje letno poročilo letos prvič istočasno kot Svetu in Evropskemu parlamentu posreduje nacionalnim parlamentom, kot določa Protokol št. 1 k Lizbonski pogodbi.

| 0.4 | Osrednji del tega poročila predstavlja izjava Sodišča o zanesljivosti (DAS) letnih računovodskih izkazov Evropske unije ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij (v poročilu „pravilnost transakcij“), ki je objavljena na začetku poročila. V večini gradiva, ki sledi, Sodišče poroča o revizijskem delu, povezanem z izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

0.4

Osrednji del tega poročila predstavlja izjava Sodišča o zanesljivosti (DAS) letnih računovodskih izkazov Evropske unije ter o zakonitosti in pravilnosti transakcij (v poročilu „pravilnost transakcij“), ki je objavljena na začetku poročila. V večini gradiva, ki sledi, Sodišče poroča o revizijskem delu, povezanem z izjavo o zanesljivosti.

| 0.5 | Poročilo je strukturirano takole (2):






  — | v poglavju 1 je pregled ugotovitev: povzetek glavnih rezultatov revizije Sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij ter analiza popravne zmožnosti nadzornih in kontrolnih sistemov, |
| --- | --- | --- |

0.5

Poročilo je strukturirano takole (2):

—

v poglavju 1 je pregled ugotovitev: povzetek glavnih rezultatov revizije Sodišča o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij ter analiza popravne zmožnosti nadzornih in kontrolnih sistemov,

| — | v poglavjih 2 do 9 so navedene natančne revizijske ugotovitve v obliki „posebnih ocen“ prihodkov in odhodkov EU. V poglavju 2 je obravnavan del proračuna, v katerem so predstavljeni prihodki, v poglavjih 3 do 9 pa sedem skupin področij politik, v okviru katerih je odobrena in evidentirana poraba iz proračuna EU. Te skupine področij politik v veliki meri ustrezajo naslovom iz finančnega okvira za obdobje 2007–2013, ki predstavlja splošni večletni načrt porabe EU. |
| --- | --- |

—

v poglavjih 2 do 9 so navedene natančne revizijske ugotovitve v obliki „posebnih ocen“ prihodkov in odhodkov EU. V poglavju 2 je obravnavan del proračuna, v katerem so predstavljeni prihodki, v poglavjih 3 do 9 pa sedem skupin področij politik, v okviru katerih je odobrena in evidentirana poraba iz proračuna EU. Te skupine področij politik v veliki meri ustrezajo naslovom iz finančnega okvira za obdobje 2007–2013, ki predstavlja splošni večletni načrt porabe EU.

| 0.6 | Posebne ocene večinoma temeljijo na rezultatih preizkušanja pravilnosti transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, na oceni uspešnosti glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki se uporabljajo za zadevne prihodke in odhodke, ter na pregledu zanesljivosti poslovodskih predstavitev Komisije. |
| --- | --- |

0.6

Posebne ocene večinoma temeljijo na rezultatih preizkušanja pravilnosti transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, na oceni uspešnosti glavnih nadzornih in kontrolnih sistemov, ki se uporabljajo za zadevne prihodke in odhodke, ter na pregledu zanesljivosti poslovodskih predstavitev Komisije.

| 0.7 | V dokumentu so predstavljeni odgovori Komisije na opažanja Sodišča ali, kjer je ustrezno, odgovori drugih institucij in organov EU. Sodišče v svojih predstavitvah ugotovitev in zaključkov upošteva tudi odgovore revidiranca. Kot neodvisen zunanji revizor je odgovorno za poročanje o svojih ugotovitvah, oblikovanje zaključkov iz teh ugotovitev in s tem zagotavljanje nepristranske ocene zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

0.7

V dokumentu so predstavljeni odgovori Komisije na opažanja Sodišča ali, kjer je ustrezno, odgovori drugih institucij in organov EU. Sodišče v svojih predstavitvah ugotovitev in zaključkov upošteva tudi odgovore revidiranca. Kot neodvisen zunanji revizor je odgovorno za poročanje o svojih ugotovitvah, oblikovanje zaključkov iz teh ugotovitev in s tem zagotavljanje nepristranske ocene zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti transakcij.

---

(1)  Podrobne informacije o izvrševanju proračuna za leto 2009 so v delu B II letnih računovodskih izkazov Evropske unije za proračunsko leto 2009 in v poročilu o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za proračunsko leto 2009, ki jih pripravi GD za proračun. Podrobni podatki so navedeni tudi v
  Prilogi I
  k temu letnemu poročilu.

(2)  Struktura letošnjega letnega poročila je spremenjena. Prejšnji poglavji 2 in 3 (zajemali sta notranjo kontrolo in upravljanje proračuna) v poročilo za leto 2009 nista vključeni, opažanja v zvezi z notranjimi kontrolami Komisije pa so vključena v posebne ocene.

---

POGLAVJE 1

Izjava o zanesljivosti in podporne informacije

KAZALO

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče zagotovi Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

Mnenje o zanesljivosti računovodskih izkazov

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij

Pregled ugotovitev

Uvod

Zanesljivost računovodskih izkazov

Splošno ozadje

Ugotovitve za proračunsko leto 2009

Pravilnost transakcij in uspešnost sistemov

Struktura posebnih ocen za DAS

Ugotovitve za proračunsko leto 2009

Primerjava z rezultati iz prejšnjih let

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

Zbirno poročilo Komisije

Mehanizmi za izterjave in popravke

Uvod

Informacije, ki jih je Komisija priložila letnim računovodskim izkazom za leto 2009

Zaključek o zmogljivostih nadzornih in kontrolnih sistemov za izvajanje popravkov

| IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE ZAGOTOVI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE ZAGOTOVI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  9. septembra 2010

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

PREGLED UGOTOVITEV

Uvod

| 1.1 | Računsko sodišče mora v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropskemu parlamentu in Svetu EU predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij („DAS“). Pogodba Sodišče tudi pooblašča, da jo dopolni s posebnimi ocenami o vseh glavnih področjih dejavnosti EU. |
| --- | --- |

1.1

Računsko sodišče mora v skladu s členom 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropskemu parlamentu in Svetu EU predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij („DAS“). Pogodba Sodišče tudi pooblašča, da jo dopolni s posebnimi ocenami o vseh glavnih področjih dejavnosti EU.

| 1.2 | Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropske unije, je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti sklep o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi pošteno odražajo finančno stanje na dan 31. decembra 2009, ter rezultate dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat izteklo (glej odstavke 1.6 do 1.20). |
| --- | --- |

1.2

Cilj dela, povezanega z ugotavljanjem zanesljivosti računovodskih izkazov Evropske unije, je pridobiti zadostne in ustrezne dokaze, na podlagi katerih je mogoče sprejeti sklep o tem, v kolikšni meri so bili prihodki, odhodki, sredstva in obveznosti pravilno evidentirani ter ali letni računovodski izkazi pošteno odražajo finančno stanje na dan 31. decembra 2009, ter rezultate dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat izteklo (glej odstavke 1.6 do 1.20).

| 1.3 | Cilj revizijskega dela Sodišča v zvezi z ugotavljanjem zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi za leto 2009, je pridobiti zadostne in ustrezne neposredne ali posredne dokaze, na podlagi katerih je mogoče podati mnenje o tem, ali so te transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane (glej odstavke 1.21 do 1.25 za pregled rezultatov in poglavja 2 do 9 za podrobnosti). |
| --- | --- |

1.3

Cilj revizijskega dela Sodišča v zvezi z ugotavljanjem zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi za leto 2009, je pridobiti zadostne in ustrezne neposredne ali posredne dokaze, na podlagi katerih je mogoče podati mnenje o tem, ali so te transakcije skladne z veljavnimi predpisi ali pogodbenimi določbami in ali so bile pravilno izračunane (glej odstavke 1.21 do 1.25 za pregled rezultatov in poglavja 2 do 9 za podrobnosti).

| 1.4 | Sodišče je analiziralo zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije, in sicer izjave generalnih direktorjev in letna poročila o dejavnostih služb Komisije ter z njimi povezano zbirno poročilo, da bi ocenilo, v kolikšnem obsegu zagotavljajo pošteno oceno kakovosti finančnega poslovodenja, ter zlasti, v kolikšni meri so pridržki celoviti in zadostni (glej odstavke 1.27 in 1.28 ter „zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije“ v poglavjih 2 do 9). |
| --- | --- |

1.4

Sodišče je analiziralo zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije, in sicer izjave generalnih direktorjev in letna poročila o dejavnostih služb Komisije ter z njimi povezano zbirno poročilo, da bi ocenilo, v kolikšnem obsegu zagotavljajo pošteno oceno kakovosti finančnega poslovodenja, ter zlasti, v kolikšni meri so pridržki celoviti in zadostni (glej odstavke 1.27 in 1.28 ter „zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije“ v poglavjih 2 do 9).

| 1.5 | Poleg tega je Sodišče preučilo ureditve za pripravo izterjav in finančnih popravkov ter poročanje o njih (glej odstavke 1.32 do 1.50). |
| --- | --- |

1.5

Poleg tega je Sodišče preučilo ureditve za pripravo izterjav in finančnih popravkov ter poročanje o njih (glej odstavke 1.32 do 1.50).

Zanesljivost računovodskih izkazov

Splošno ozadje

| 1.6 | Sodišče je revidiralo letne računovodske izkaze za proračunsko leto 2009, ki jih je pripravil računovodja Komisije in odobrila Komisija v skladu s členom 129 finančne uredbe z dne 25. junija 2002, (8) Sodišče pa jih je prejelo 23. julija 2010. Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirane računovodske izkaze“, ki vsebujejo zlasti bilanco stanja, v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta, in izkaz poslovnega izida, ter „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, v katerih so navedeni prihodki in odhodki za dano leto. |
| --- | --- |

1.6

Sodišče je revidiralo letne računovodske izkaze za proračunsko leto 2009, ki jih je pripravil računovodja Komisije in odobrila Komisija v skladu s členom 129 finančne uredbe z dne 25. junija 2002, (8) Sodišče pa jih je prejelo 23. julija 2010. Računovodski izkazi zajemajo „konsolidirane računovodske izkaze“, ki vsebujejo zlasti bilanco stanja, v kateri so navedena sredstva in obveznosti ob koncu leta, in izkaz poslovnega izida, ter „konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna“, v katerih so navedeni prihodki in odhodki za dano leto.

Ugotovitve za proračunsko leto 2009

| 1.7 | Sodišče je pri reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov ugotovilo, da v njih ni pomembnih napačnih navedb. Vendar opozarja na naslednje zadeve, o katerih je poročalo že leta 2008 in predtem: |
| --- | --- |

1.7

Sodišče je pri reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov ugotovilo, da v njih ni pomembnih napačnih navedb. Vendar opozarja na naslednje zadeve, o katerih je poročalo že leta 2008 in predtem:

| 1.7 | Komisija je zadovoljna, da je ocena Sodišča glede zanesljivosti računovodskih izkazov še naprej pozitivna. |
| --- | --- |

1.7

| — | manjkajoče ali nepopolne predstavitve računovodij za nekatere organizacije, katerih računovodski izkazi se konsolidirajo s Komisijinimi (glej odstavek 1.8), |
| --- | --- |

—

manjkajoče ali nepopolne predstavitve računovodij za nekatere organizacije, katerih računovodski izkazi se konsolidirajo s Komisijinimi (glej odstavek 1.8),

| — | lokalni sistemi za finančno poslovodenje, ki jih je ugotovil računovodja Komisije (glej odstavka 1.9 in 1.10), |
| --- | --- |

—

lokalni sistemi za finančno poslovodenje, ki jih je ugotovil računovodja Komisije (glej odstavka 1.9 in 1.10),

| — | obravnavanje predfinanciranja in kratkoročnih dolgov ob koncu leta in v postopku ločitve proračunskih let (glej odstavke 1.11 do 1.13), |
| --- | --- |

—

obravnavanje predfinanciranja in kratkoročnih dolgov ob koncu leta in v postopku ločitve proračunskih let (glej odstavke 1.11 do 1.13),

| — | razkritja glede izterjav po nepravilnostih (glej odstavke 1.14 do 1.19). |
| --- | --- |

—

razkritja glede izterjav po nepravilnostih (glej odstavke 1.14 do 1.19).

| — | Komisija je dosegla napredek na tem področju in želi izpostaviti izboljšave v zvezi s temi razkritji v letnih računovodskih izkazih za leto 2009. Pojasnilo 6 je bilo izboljšano in razširjeno, tako da zdaj zagotavlja obsežnejše informacije o vseh vidikih postopka izterjave. |
| --- | --- |

—

Pismo s poslovodskimi predstavitvami računovodje

| 1.8 | Računovodja Komisije je v pismu s poslovodskimi predstavitvami glede konsolidiranih računovodskih izkazov poudaril, da računovodje treh konsolidiranih organizacij niso predložili nobenih predstavitev ali so predložili spremenjene predstavitve. Zlasti niso bile zagotovljene informacije o potrjevanju lokalnih računovodskih in drugih finančnih sistemov (9). |
| --- | --- |

1.8

Računovodja Komisije je v pismu s poslovodskimi predstavitvami glede konsolidiranih računovodskih izkazov poudaril, da računovodje treh konsolidiranih organizacij niso predložili nobenih predstavitev ali so predložili spremenjene predstavitve. Zlasti niso bile zagotovljene informacije o potrjevanju lokalnih računovodskih in drugih finančnih sistemov (9).

| 1.8 | Komisija opozarja, da le ti 3 od skupno 40 nadzorovanih subjektov niso predložili vseh zahtevanih informacij v pismih s poslovodskimi predstavitvami, ki so jih poslali Sodišču. To je znatno izboljšanje v primerjavi s prejšnjim letom. |
| --- | --- |

1.8

Potrjevanje lokalnih sistemov finančnega poslovodenja
   (10)

| 1.9 | Ker še naprej prihaja do težav pri upravljanju prehodnih računov in postopkih za obračunavanje sredstev, računovodja Komisije še ni mogel potrditi lokalnih sistemov dveh generalnih direktoratov (11). |
| --- | --- |

1.9

Ker še naprej prihaja do težav pri upravljanju prehodnih računov in postopkih za obračunavanje sredstev, računovodja Komisije še ni mogel potrditi lokalnih sistemov dveh generalnih direktoratov (11).

| 1.9 | Oba generalna direktorata, RELEX in JLS, sta leta 2009 dosegala stalen napredek pri obravnavanju ugotovljenih pomanjkljivosti. Računovodja bo vztrajal pri dodatnem napredku, da bo lahko v celoti potrdil njune lokalne sisteme. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Priporočila računovodje iz prejšnjih let so bila večinoma izvedena. Preostale zadeve niso pomembno vplivale na zanesljivost računovodskih izkazov za leto 2009, vendar jim mora Komisija zaradi njihove narave in pomembnosti še naprej namenjati pozornost, zlasti določenim vidikom postopkov za ločitev proračunskih let, obračunavanju in evidentiranju predfinanciranja, pravočasnosti knjiženja transakcij ter skladnosti podatkov med lokalnimi sistemi in sistemom ABAC. |
| --- | --- |

1.10

Priporočila računovodje iz prejšnjih let so bila večinoma izvedena. Preostale zadeve niso pomembno vplivale na zanesljivost računovodskih izkazov za leto 2009, vendar jim mora Komisija zaradi njihove narave in pomembnosti še naprej namenjati pozornost, zlasti določenim vidikom postopkov za ločitev proračunskih let, obračunavanju in evidentiranju predfinanciranja, pravočasnosti knjiženja transakcij ter skladnosti podatkov med lokalnimi sistemi in sistemom ABAC.

Predfinanciranje, kratkoročni dolgovi in postopki za ločitev proračunskih let

| 1.11 | Sodišče je revidiralo reprezentativne vzorce predfinanciranja, ki so predstavljali 48 827 milijonov EUR po ločitvi proračunskih let, in računov/zahtevkov za povračilo stroškov, ki so znašali približno 15 260 milijonov EUR. Ugotovilo je računovodske napake, ki skupaj niso imele pomembnega finančnega učinka, vendar so bile zelo pogoste, kar kaže, da je treba točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni določenih generalnih direktoratov dodatno izboljšati. Najpogostejše vrste napak so: |
| --- | --- |

1.11

Sodišče je revidiralo reprezentativne vzorce predfinanciranja, ki so predstavljali 48 827 milijonov EUR po ločitvi proračunskih let, in računov/zahtevkov za povračilo stroškov, ki so znašali približno 15 260 milijonov EUR. Ugotovilo je računovodske napake, ki skupaj niso imele pomembnega finančnega učinka, vendar so bile zelo pogoste, kar kaže, da je treba točnost osnovnih računovodskih podatkov na ravni določenih generalnih direktoratov dodatno izboljšati. Najpogostejše vrste napak so:

| 1.11 | Komisija opaža, da Sodišče na podlagi revizije vzorcev ni ugotovilo pomembnih napak, ki bi vplivale na računovodske izkaze. Še naprej si bo prizadevala za izboljšanje točnosti svojih računovodskih podatkov z ukrepi, ki se izvajajo, kot sta projekt kakovosti računovodenja in potrjevanje lokalnih sistemov. |
| --- | --- |

1.11

| — | manjkajoči ali podvojeni vnosi, |
| --- | --- |

—

manjkajoči ali podvojeni vnosi,

| — | knjiženje napačnih zneskov, |
| --- | --- |

—

knjiženje napačnih zneskov,

| — | knjiženje transakcij na napačen račun. |
| --- | --- |

—

knjiženje transakcij na napačen račun.

| 1.12 | Pri računovodenju zneskov predfinanciranja je Sodišče ugotovilo še naslednje težave: |
| --- | --- |

1.12

Pri računovodenju zneskov predfinanciranja je Sodišče ugotovilo še naslednje težave:

1.12

| — | Neporavnana predfinanciranja niso vedno pravilno obračunana. Številni obračuni sploh niso bili izvedeni ali pa so bili izvedeni za napačne zneske, kar je ob koncu leta povzročilo previsoko navedbo zneskov v bilanci predfinanciranja, ki pa ni imela pomembnega učinka. |
| --- | --- |

—

Neporavnana predfinanciranja niso vedno pravilno obračunana. Številni obračuni sploh niso bili izvedeni ali pa so bili izvedeni za napačne zneske, kar je ob koncu leta povzročilo previsoko navedbo zneskov v bilanci predfinanciranja, ki pa ni imela pomembnega učinka.

| — | Komisija bo analizirala stanje v zvezi s predfinanciranjem v različnih službah in po potrebi sprejela korektivne ukrepe. |
| --- | --- |

—

| — | Nekateri generalni direktorati, odgovorni za raziskave, uporabljajo približke pri določanju ločitve proračunskih let (npr. metodo prorata temporis), namesto da bi obdelali razpoložljive informacije o doseženem napredku in s tem povezanih stroških ter na podlagi tega napredka obračunali predfinanciranje. |
| --- | --- |

—

Nekateri generalni direktorati, odgovorni za raziskave, uporabljajo približke pri določanju ločitve proračunskih let (npr. metodo prorata temporis), namesto da bi obdelali razpoložljive informacije o doseženem napredku in s tem povezanih stroških ter na podlagi tega napredka obračunali predfinanciranje.

| — | Komisija priznava, da so na tem področju potrebne izboljšave. To vprašanje se že obravnava s pobudami, kot so program kakovosti računovodenja in druga osrednja navodila ter kontrole, ki so jih pripravile oziroma izvedle računovodske službe. |
| --- | --- |

—

| 1.13 | Nekateri generalni direktorati glede računov/zahtevkov za povračilo stroškov niso upoštevali zahteve, da je treba račune in izjave o stroških knjižiti v petih delovnih dneh (12) po prejetju. |
| --- | --- |

1.13

Nekateri generalni direktorati glede računov/zahtevkov za povračilo stroškov niso upoštevali zahteve, da je treba račune in izjave o stroških knjižiti v petih delovnih dneh (12) po prejetju.

| 1.13 | Generalni direktorati so sprejeli potrebne ukrepe za zmanjšanje zamud in opažene so bile izboljšave. Zamude pri knjiženju računov/zahtevkov za povračilo stroškov se obravnavajo v okviru projekta kakovosti računovodenja. |
| --- | --- |

1.13

Razkritja glede izterjav in finančnih popravkov

| 1.14 | Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da se poročanje o zneskih finančnih popravkov in izterjav med različnimi službami Komisije zelo razlikuje (glej tudi odstavke 1.37 do 1.50). |
| --- | --- |

1.14

Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, kaže, da se poročanje o zneskih finančnih popravkov in izterjav med različnimi službami Komisije zelo razlikuje (glej tudi odstavke 1.37 do 1.50).

| 1.14 | Komisija se sklicuje na svoje odgovore glede tega vprašanja v odstavkih 1.38–1.50. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Nekatere službe predstavijo podatke za finančne popravke, ki se izvajajo, šele ob izdaji pisma s končnim stališčem, medtem ko izračuni drugih služb temeljijo na statističnih ocenah, ki ekstrapolirajo izkušnje iz preteklosti in vključujejo celo popravke za zneske, za katere se postopek potrjevanja še ni začel. |
| --- | --- |

1.15

Nekatere službe predstavijo podatke za finančne popravke, ki se izvajajo, šele ob izdaji pisma s končnim stališčem, medtem ko izračuni drugih služb temeljijo na statističnih ocenah, ki ekstrapolirajo izkušnje iz preteklosti in vključujejo celo popravke za zneske, za katere se postopek potrjevanja še ni začel.

| 1.15 | Vse informacije v zvezi z izterjavami so zdaj zbrane v enem razkritju, tj. pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom. Podrobnejše informacije so vključene pod naslovom „tekoči finančni popravki“. Pri pripravi računovodskih izkazov lahko Komisija v skladu z računovodskimi politikami in splošno sprejetimi računovodskimi načeli uporabi ocene. To je storila pri znesku odhodkov, ki bo verjetno izključen iz financiranja EU s prihodnjimi sklepi o skladnosti. Ta ocena upošteva najzanesljivejše razpoložljive informacije. Nekateri popravki se sprejemajo po proračunskem letu odhodka, zato je mogoče izračunati povprečno stopnjo popravkov na zaključeno proračunsko leto in ta odstotek ekstrapolirati na zadnjih nekaj proračunskih let, v zvezi s katerimi kontrole še potekajo.

  Zanesljivost te ocene se izmeri na podlagi primerjave z zneski tekočih finančnih popravkov za prejšnja leta, za katera so ti podatki na razpolago. |
| --- | --- |

1.15

Zanesljivost te ocene se izmeri na podlagi primerjave z zneski tekočih finančnih popravkov za prejšnja leta, za katera so ti podatki na razpolago.

| 1.16 | Informacije o dejavnostih v zvezi s finančnimi popravki (umiki in izterjave), ki so jih zagotovile države članice na področju kohezije in so zajete v pojasnilu št. 6 k računovodskim izkazom, še niso celovite in popolne (glej tudi odstavek 4.31). |
| --- | --- |

1.16

Informacije o dejavnostih v zvezi s finančnimi popravki (umiki in izterjave), ki so jih zagotovile države članice na področju kohezije in so zajete v pojasnilu št. 6 k računovodskim izkazom, še niso celovite in popolne (glej tudi odstavek 4.31).

| 1.16 | Podatki v zvezi z letom 2009, ki so jih države članice predložile Komisiji v prvi polovici leta 2010, so vključeni v pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom. Pregled podatkov držav članic, ki ga je na kraju samem izvedla Komisija, je pokazal, da sistemi evidentiranja in sporočanja podatkov še niso povsem zanesljivi v vseh državah članicah (glej tudi odgovora na odstavka 1.34 in 1.36). Komisija ukrepa glede vseh pomanjkljivosti v teh podatkih in državam članicam daje priporočila za izboljšave.

  Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 4.31. |
| --- | --- |

1.16

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 4.31.

| 1.17 | Sodišče na podlagi preverjanja dela organov za potrjevanje in Komisijine analize tega ponovno izraža svoje dvome o zanesljivosti terjatev do držav članic na področju kmetijstva (računi dolžnikov EKJS) (13) (glej tudi odstavek 3.54). |
| --- | --- |

1.17

Sodišče na podlagi preverjanja dela organov za potrjevanje in Komisijine analize tega ponovno izraža svoje dvome o zanesljivosti terjatev do držav članic na področju kmetijstva (računi dolžnikov EKJS) (13) (glej tudi odstavek 3.54).

| 1.17 | Komisija je od organov za potrjevanje (neodvisnih strokovnih revizijskih služb) pridobila zanesljive informacije o dolžnikih za obračunske in računovodske namene. V zvezi s proračunskim letom 2009 je na podlagi ocene napak, ki so jih v svojih poročilih navedli organi za potrjevanje, predlagala popravke v vrednosti 14,8 milijona EUR. Ugotovljene finančne napake se popravijo z običajnimi postopki za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Čeprav pojasnila k letnim računovodskim izkazom vsebujejo informacije o tem, da bodo službe Komisije ali države članice nekatera plačila verjetno pozneje popravile, zneski in področja odhodkov, ki so lahko predmet nadaljnjih postopkov preverjanja in potrditve obračunov, v pojasnilih še vedno niso opredeljeni (14). |
| --- | --- |

1.18

Čeprav pojasnila k letnim računovodskim izkazom vsebujejo informacije o tem, da bodo službe Komisije ali države članice nekatera plačila verjetno pozneje popravile, zneski in področja odhodkov, ki so lahko predmet nadaljnjih postopkov preverjanja in potrditve obračunov, v pojasnilih še vedno niso opredeljeni (14).

| 1.18 | V skladu s finančno uredbo lahko Komisija izvaja kontrole vseh odhodkov več let po tem, ko so dejansko nastali. Računovodski izkazi ne bi smeli dajati vtisa, da je treba zaradi kontrol v naslednjih letih vse zadevne odhodke še sprejeti. V nasprotnem primeru bi vsi proračunski odhodki veljali za začasne, dokler ne bi bilo izvedeno naknadno preverjanje ali bi se zadevni rok zastaranja iztekel. Kadar so zneski morebitnih izterjav količinsko opredeljivi, so razkriti v pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskih izkazom.

  Za kmetijske odhodke se sklep o finančni potrditvi sprejme približno šest mesecev po izteku zadevnega proračunskega leta, z njim pa Komisija določi znesek odhodkov, ki se prizna v breme proračuna EU za navedeno leto. Na vlogo sklepa o finančni potrditvi ne vpliva dejstvo, da se državam članicam lahko s sklepi o skladnosti naknadno naložijo finančni popravki. Znesek odhodkov, ki bo verjetno izključen iz financiranja EU s prihodnjimi sklepi o skladnosti, se razkrije v pojasnilu k računovodskim izkazom. |
| --- | --- |

1.18

Za kmetijske odhodke se sklep o finančni potrditvi sprejme približno šest mesecev po izteku zadevnega proračunskega leta, z njim pa Komisija določi znesek odhodkov, ki se prizna v breme proračuna EU za navedeno leto. Na vlogo sklepa o finančni potrditvi ne vpliva dejstvo, da se državam članicam lahko s sklepi o skladnosti naknadno naložijo finančni popravki. Znesek odhodkov, ki bo verjetno izključen iz financiranja EU s prihodnjimi sklepi o skladnosti, se razkrije v pojasnilu k računovodskim izkazom.

| 1.19 | Glede na zapletenost mehanizmov za izterjave in finančne popravke, različno naravo elementov, na katere se nanašajo, ter potrebo po pregledni in skladni predstavitvi informacij (glej tudi odstavke 1.37 do 1.50) bi Komisija morala pripraviti podrobnejše smernice za finančno poročanje o pripoznavanju prihodkov in pogojnih sredstvih, da bi določila zahteve za računovodstvo in razkritja. |
| --- | --- |

1.19

Glede na zapletenost mehanizmov za izterjave in finančne popravke, različno naravo elementov, na katere se nanašajo, ter potrebo po pregledni in skladni predstavitvi informacij (glej tudi odstavke 1.37 do 1.50) bi Komisija morala pripraviti podrobnejše smernice za finančno poročanje o pripoznavanju prihodkov in pogojnih sredstvih, da bi določila zahteve za računovodstvo in razkritja.

| 1.19 | Komisija spoštuje zahteve za razkritja, ki so določene v njenih računovodskih pravilih, zlasti v pravilih št. 2, 4 in 10.

  V mednarodnih standardih ni splošnih navodil glede teh posebnih, neračunovodskih razkritij. Ne glede na to pa je Komisija upoštevala opažanja Sodišča in izboljšala predstavitev teh informacij. |
| --- | --- |

1.19

V mednarodnih standardih ni splošnih navodil glede teh posebnih, neračunovodskih razkritij. Ne glede na to pa je Komisija upoštevala opažanja Sodišča in izboljšala predstavitev teh informacij.

Prenos sredstev programa Galileo

| 1.20 | Pri programu Galileo se je lastništvo nad vsemi ustvarjenimi, razvitimi ali pridobljenimi sredstvi julija 2008 pravno preneslo na Unijo na podlagi skupne uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (15). Vendar se pripravljeni sporazumi o prenosu še ne izvajajo v celoti. Vsi doslej nastali odhodki (približno 2 000 milijonov EUR) so obravnavani kot odhodki za raziskave. Za leto 2009 to nima nobenega vpliva na bilanco stanja, vendar bi si morala Komisija še naprej prizadevati zagotoviti, da so v času izvedbe prenosa na voljo vse potrebne informacije, da se sredstva uspešno zaščitijo. |
| --- | --- |

1.20

Pri programu Galileo se je lastništvo nad vsemi ustvarjenimi, razvitimi ali pridobljenimi sredstvi julija 2008 pravno preneslo na Unijo na podlagi skupne uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (15). Vendar se pripravljeni sporazumi o prenosu še ne izvajajo v celoti. Vsi doslej nastali odhodki (približno 2 000 milijonov EUR) so obravnavani kot odhodki za raziskave. Za leto 2009 to nima nobenega vpliva na bilanco stanja, vendar bi si morala Komisija še naprej prizadevati zagotoviti, da so v času izvedbe prenosa na voljo vse potrebne informacije, da se sredstva uspešno zaščitijo.

| 1.20 | Prenos sredstev, ki se ustvarjajo, ni predviden vse do zaključka faze validacije v orbiti (IOV), ki naj bi se zgodil v letu 2012. Komisija že tesno sodeluje z Evropsko vesoljsko agencijo, da bi zagotovila razpoložljivost vseh potrebnih računovodskih in tehničnih informacij v času prenosa in s tem nemoten potek prehoda. |
| --- | --- |

1.20

Pravilnost transakcij in uspešnost sistemov

Struktura posebnih ocen za DAS

| 1.21 | Sodišče predstavlja posebne ocene v poglavju 2 o prihodkih in poglavjih 3 do 9 o skupinah področij politik v okviru proračuna po dejavnostih (glej
  tabelo 1.1
  ). Vsaka posamezna ocena vsebuje uvod, ugotovitve in zaključke o pravilnosti transakcij, uspešnosti sistemov in zanesljivosti poslovodskih predstavitev Komisije, ter pregled nadaljnjega ukrepanja po prejšnjih opažanjih. |
| --- | --- |

1.21

Sodišče predstavlja posebne ocene v poglavju 2 o prihodkih in poglavjih 3 do 9 o skupinah področij politik v okviru proračuna po dejavnostih (glej
  tabelo 1.1
  ). Vsaka posamezna ocena vsebuje uvod, ugotovitve in zaključke o pravilnosti transakcij, uspešnosti sistemov in zanesljivosti poslovodskih predstavitev Komisije, ter pregled nadaljnjega ukrepanja po prejšnjih opažanjih.

Tabela 1.1 –   Realizacija odhodkov v letu 2009 po poglavjih letnega poročila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Oddelki (O.) in naslovi (N.)
   (33)
  , ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2009, razčlenjeni po poglavjih letnega poročila Sodišča | Izvršena plačila v letu 2009
   (34)
   (35) |
| Poglavja letnega poročila |
| Kmetijstvo in naravni viri | 56 318 |
| Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)
  Okolje (N.07)
  Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)
  Varstvo potrošnikov in zdravja (N.17) | |
| Kohezija | 35 467 |
| Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)
  Regionalna politika (N.13) | |
| Raziskave, energetika in promet | 7 966 |
| Raziskave (N.08)
  Energetika in promet (N.06)
  Informacijska družba in mediji (N.09)
  Neposredne raziskave (N.10) | |
| Zunanja pomoč, razvoj in širitev | 6 596 |
| Zunanje zadeve (N.19)
  Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)
  Širitev (N.22)
  Humanitarna pomoč (N.23) | |
| Izobraževanje in državljanstvo | 2 153 |
| Izobraževanje in kultura (N.15)
  Komuniciranje (N.16)
  Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) | |
| Gospodarske in finančne zadeve | 732 |
| Gospodarske in finančne zadeve (N.01)
  Podjetništvo (N.02)
  Konkurenca (N.03)
  Notranji trg (N.12)
  Trgovina (N.20) | |
| Upravni odhodki | 9 129 |
| Parlament (O. I)
  Svet (O. II)
  Komisija (O. III)
  Sodišče Evropske unije (O. IV)
  Računsko sodišče (O. V)
  Ekonomsko-socialni odbor (O. VI)
  Odbor regij (O. VII)
  Evropski varuh človekovih pravic (O. VIII)
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov (O. IX) | |
| Skupaj | 118 361 |

(v milijonih EUR)

Oddelki (O.) in naslovi (N.)
   (33)
  , ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2009, razčlenjeni po poglavjih letnega poročila Sodišča

Izvršena plačila v letu 2009
   (34)
   (35)

Poglavja letnega poročila

Kmetijstvo in naravni viri

56 318

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

Okolje (N.07)

Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)

Varstvo potrošnikov in zdravja (N.17)

Kohezija

35 467

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

Regionalna politika (N.13)

Raziskave, energetika in promet

7 966

Raziskave (N.08)

Energetika in promet (N.06)

Informacijska družba in mediji (N.09)

Neposredne raziskave (N.10)

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

6 596

Zunanje zadeve (N.19)

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)

Širitev (N.22)

Humanitarna pomoč (N.23)

Izobraževanje in državljanstvo

2 153

Izobraževanje in kultura (N.15)

Komuniciranje (N.16)

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

Gospodarske in finančne zadeve

732

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

Podjetništvo (N.02)

Konkurenca (N.03)

Notranji trg (N.12)

Trgovina (N.20)

Upravni odhodki

9 129

Parlament (O. I)

Svet (O. II)

Komisija (O. III)

Sodišče Evropske unije (O. IV)

Računsko sodišče (O. V)

Ekonomsko-socialni odbor (O. VI)

Odbor regij (O. VII)

Evropski varuh človekovih pravic (O. VIII)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (O. IX)

Skupaj

118 361

Ugotovitve za proračunsko leto 2009

| 1.22 | Sodišče ocenjuje, da je finančni učinek napak za prihodke (16) (117 285 milijonov EUR), prevzete obveznosti za vse skupine politik in plačila za skupino politik upravni in drugi odhodki (9 129 milijonov EUR) manjši od 2 % celotnih zneskov (glej
  tabelo 1.2
  ), ter je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi uspešni (glej tudi odstavke 2.33 do 2.38, 9.28 in 9.29). |
| --- | --- |

1.22

Sodišče ocenjuje, da je finančni učinek napak za prihodke (16) (117 285 milijonov EUR), prevzete obveznosti za vse skupine politik in plačila za skupino politik upravni in drugi odhodki (9 129 milijonov EUR) manjši od 2 % celotnih zneskov (glej
  tabelo 1.2
  ), ter je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi uspešni (glej tudi odstavke 2.33 do 2.38, 9.28 in 9.29).

| 1.23 | Sodišče je ocenilo, da je najverjetnejša stopnja napake za skupine politik kmetijstvo in naravni viri (56 318 milijonov EUR), raziskave, energetika in promet (7 966 milijonov EUR), zunanja pomoč, razvoj in širitev (6 596 milijonov EUR) ter izobraževanje in državljanstvo (2 153 milijonov EUR) (17) med 2 % in 5 % izvršenih plačil, za skupino politik kohezija (23 081 milijonov EUR povrnjenih potrjenih odhodkov) pa je najverjetnejša stopnja napake višja od 5 % (glej odstavke 3.70, 4.34, 5.45, 6.51, 7.18 in
  tabelo 1.2
  ). Prišlo je do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za te skupine politik (18) delno uspešni (glej odstavke 3.71, 3.72, 4.36, 5.46 do 5.48, 6.52 in 7.19). |
| --- | --- |

1.23

Sodišče je ocenilo, da je najverjetnejša stopnja napake za skupine politik kmetijstvo in naravni viri (56 318 milijonov EUR), raziskave, energetika in promet (7 966 milijonov EUR), zunanja pomoč, razvoj in širitev (6 596 milijonov EUR) ter izobraževanje in državljanstvo (2 153 milijonov EUR) (17) med 2 % in 5 % izvršenih plačil, za skupino politik kohezija (23 081 milijonov EUR povrnjenih potrjenih odhodkov) pa je najverjetnejša stopnja napake višja od 5 % (glej odstavke 3.70, 4.34, 5.45, 6.51, 7.18 in
  tabelo 1.2
  ). Prišlo je do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za te skupine politik (18) delno uspešni (glej odstavke 3.71, 3.72, 4.36, 5.46 do 5.48, 6.52 in 7.19).

| 1.23 | Komisija meni, da je stopnja napak za kmetijstvo in naravne vire na spodnji meji razpona, ki ga navaja Sodišče, in torej potrjuje rezultate iz prejšnjih let. Komisija je seznanjena s tveganji, na katera je opozorilo Sodišče, in jih tudi obravnava, kar se kaže v pridržkih, ki so bili izraženi v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja.

  Poleg tega sklepi o potrditvi skladnosti zagotavljajo, da je tveganje za proračun EU ustrezno krito. Komisija za skupino politik izobraževanje in državljanstvo navaja, da je stopnja napak ob zaključku programov le nekoliko višja od 2 %.


  Da bi se izognila nabiranju zneskov predfinanciranja v svoji bilanci stanja, je maja 2010 predlagala revizijo finančne uredbe, s katero naj bi se zagotovil bolj pravočasen obračun predujmov in vmesnih plačil.


  Kar zadeva skupino politik raziskave, energetika in promet, Komisijo veseli, da je Sodišče opazilo pozitivni trend zmanjševanja napak. Ta rezultat se ujema tudi z njenimi lastnim ugotovitvami.


  Kar zadeva skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev, Komisijo veseli dejstvo, da se je primerjavi z letoma 2007 in 2008 povečala „pogostost“ transakcij, ki so po mnenju Sodišča v celoti „pravilne“ (83 %).


  Za področje kohezije je bilo opaženo precejšnje znižanje stopnje napak v primerjavi s prejšnjimi leti. Pogostost napak se je prav tako zmanjševala v zadnjih treh letih, saj se je znižala s 54 % v letnem poročilu Sodišča za leto 2007 na 36 % letos, kot je navedeno v Prilogi 4.1 k poročilu Sodišča (glej tudi odgovora na odstavka 1.26 in 4.34). |
| --- | --- |

1.23

Poleg tega sklepi o potrditvi skladnosti zagotavljajo, da je tveganje za proračun EU ustrezno krito. Komisija za skupino politik izobraževanje in državljanstvo navaja, da je stopnja napak ob zaključku programov le nekoliko višja od 2 %.

Da bi se izognila nabiranju zneskov predfinanciranja v svoji bilanci stanja, je maja 2010 predlagala revizijo finančne uredbe, s katero naj bi se zagotovil bolj pravočasen obračun predujmov in vmesnih plačil.

Kar zadeva skupino politik raziskave, energetika in promet, Komisijo veseli, da je Sodišče opazilo pozitivni trend zmanjševanja napak. Ta rezultat se ujema tudi z njenimi lastnim ugotovitvami.

Kar zadeva skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev, Komisijo veseli dejstvo, da se je primerjavi z letoma 2007 in 2008 povečala „pogostost“ transakcij, ki so po mnenju Sodišča v celoti „pravilne“ (83 %).

Za področje kohezije je bilo opaženo precejšnje znižanje stopnje napak v primerjavi s prejšnjimi leti. Pogostost napak se je prav tako zmanjševala v zadnjih treh letih, saj se je znižala s 54 % v letnem poročilu Sodišča za leto 2007 na 36 % letos, kot je navedeno v Prilogi 4.1 k poročilu Sodišča (glej tudi odgovora na odstavka 1.26 in 4.34).

| 1.24 | Za skupino politik gospodarske in finančne zadeve (732 milijonov EUR) Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake nižja od 2 % vseh plačil (glej odstavek 8.30 in
  tabelo 1.2
  ), ter je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni (glej odstavek 8.31). |
| --- | --- |

1.24

Za skupino politik gospodarske in finančne zadeve (732 milijonov EUR) Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake nižja od 2 % vseh plačil (glej odstavek 8.30 in
  tabelo 1.2
  ), ter je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi delno uspešni (glej odstavek 8.31).

| 1.25 | Sodišče ocenjuje, da na plačila na splošno pomembno vplivajo napake (ocenilo je, da je najverjetnejša stopnja napake med 2 % in 5 %), ter je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila na splošno delno uspešni. |
| --- | --- |

1.25

Sodišče ocenjuje, da na plačila na splošno pomembno vplivajo napake (ocenilo je, da je najverjetnejša stopnja napake med 2 % in 5 %), ter je prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila na splošno delno uspešni.

| 1.25 | Komisija je zadovoljna s to splošno oceno. Opozarja, da se je splošna stopnja napak, ki je bila izračunana za vsa poglavja skupaj, v zadnjih letih znatno znižala, tudi leta 2009. Še naprej si bo prizadevala za zmanjšanje števila transakcij, na katere vplivajo napake. |
| --- | --- |

1.25

Tabela 1.2 –   Povzetek ugotovitev o pravilnosti transakcij za leto 2009

| Posebne ocene | Prihodki ali operativni odhodki

  (v milijonih EUR) | Odstavki v letnem poročilu | Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov | Razpon stopnje napak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prihodki | 117 285 | 2.33–2.34 | | |
| Kmetijstvo in naravni viri | 56 318 | 3.71–3.73 | | |
| Kohezija | 35 467 | 4.34–4.36 | (36) | (37) |
| Raziskave, energetika in promet | 7 966 | 5.45–5.46 | | |
| Zunanja pomoč, razvoj in širitev | 6 596 | 6.51–6.52 | | |
| Izobraževanje in državljanstvo | 2 153 | 7.18–7.19 | (38) | |
| Gospodarske in finančne zadeve | 732 | 8.30–8.31 | | |
| Upravni in drugi odhodki | 9 129 | 9.28–9.29 | | |
| V zgornji tabeli je povzetek skupne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, kot je predstavljena v ustreznih poglavjih, hkrati pa so navedeni tudi splošni rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti (zlasti o slabostih nadzornih in kontrolnih sistemov ter vrstah napak), ki so opisane v glavnem delu poročila, v kontekstu metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej
  Prilogo 1.1
  , odstavke 3 do 18).

  Legenda:

  Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov | uspešno |
| | delno uspešno () |
| | neuspešno |

Posebne ocene

Prihodki ali operativni odhodki

(v milijonih EUR)

Odstavki v letnem poročilu

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

Razpon stopnje napak

Prihodki

117 285

2.33–2.34

Kmetijstvo in naravni viri

56 318

3.71–3.73

Kohezija

35 467

4.34–4.36

(36)

(37)

Raziskave, energetika in promet

7 966

5.45–5.46

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

6 596

6.51–6.52

Izobraževanje in državljanstvo

2 153

7.18–7.19

(38)

Gospodarske in finančne zadeve

732

8.30–8.31

Upravni in drugi odhodki

9 129

9.28–9.29

V zgornji tabeli je povzetek skupne ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, kot je predstavljena v ustreznih poglavjih, hkrati pa so navedeni tudi splošni rezultati preizkušanja podatkov, ki ga je izvedlo Sodišče. V tabeli so poudarjeni ključni elementi, ne morejo pa biti predstavljene vse pomembne podrobnosti (zlasti o slabostih nadzornih in kontrolnih sistemov ter vrstah napak), ki so opisane v glavnem delu poročila, v kontekstu metodologije, na kateri temelji revizijski pristop Sodišča (glej
  Prilogo 1.1
  , odstavke 3 do 18).

Legenda:

Delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov

uspešno

delno uspešno ()

neuspešno

Razpon stopnje napak ()

| | pod 2 % (pod pragom pomembnosti) |
| --- | --- |
| | med 2 % in 5 % |
| | nad 5 % |

pod 2 % (pod pragom pomembnosti)

med 2 % in 5 %

nad 5 %

Primerjava z rezultati iz prejšnjih let

| 1.26 | Revizijski rezultati Sodišča kažejo, da je najverjetnejša stopnja napake glede plačil za skupino politik kmetijstvo in naravni viri (19) ocenjena višje kot za leto 2008, najverjetnejša stopnja napake glede plačil za skupino politik kohezija (20) pa precej nižja. Globalno gledano to potrjuje, da se v zadnjih letih najverjetnejša stopnja napake, kot jo ocenjuje Sodišče, za plačila kot celoto stalno zmanjšuje. |
| --- | --- |

1.26

Revizijski rezultati Sodišča kažejo, da je najverjetnejša stopnja napake glede plačil za skupino politik kmetijstvo in naravni viri (19) ocenjena višje kot za leto 2008, najverjetnejša stopnja napake glede plačil za skupino politik kohezija (20) pa precej nižja. Globalno gledano to potrjuje, da se v zadnjih letih najverjetnejša stopnja napake, kot jo ocenjuje Sodišče, za plačila kot celoto stalno zmanjšuje.

| 1.26 | Komisija je zadovoljna s pozitivno izjavo Sodišča glede izboljšanja splošnega stanja v zadnjih letih. S precejšnjim zmanjšanjem stopnje napak za kohezijo leta 2009 se je več kot le izravnalo majhno povečanje za kmetijstvo, posledica česar je veliko boljše splošno stanje.

  Komisija meni, da se stopnja napak za kmetijstvo in naravne vire še naprej giblje pri približno 2 %. V zvezi s kohezijo se zdi, da je zmanjšanje spodnje meje napak z 11 % na 3 % posledica učinkovitosti okrepljenih določb o kontroli v zakonodajnem okviru 2007–2013, pa tudi prvega učinka akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 o krepitvi njene nadzorne vloge, vključno s postopki odloga plačil in popravkov. Odlogi plačil lahko z vidika celovitega izvrševanja proračuna pomenijo kompromisno rešitev.


  Komisija si bo še naprej prizadevala za dodatno zmanjšanje stopnje napak. |
| --- | --- |

1.26

Komisija meni, da se stopnja napak za kmetijstvo in naravne vire še naprej giblje pri približno 2 %. V zvezi s kohezijo se zdi, da je zmanjšanje spodnje meje napak z 11 % na 3 % posledica učinkovitosti okrepljenih določb o kontroli v zakonodajnem okviru 2007–2013, pa tudi prvega učinka akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 o krepitvi njene nadzorne vloge, vključno s postopki odloga plačil in popravkov. Odlogi plačil lahko z vidika celovitega izvrševanja proračuna pomenijo kompromisno rešitev.

Komisija si bo še naprej prizadevala za dodatno zmanjšanje stopnje napak.

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev

| 1.27 | Vsi generalni direktorji so v svojih letnih poročilih o dejavnostih navedli, da so pridobili razumno zagotovilo, da so bila dodeljena sredstva uporabljena za navedene namene in da so notranje kontrole, ki so jih uvedli, zagotavljale pravilnost transakcij. Vendar 13 od izjav, ki so jih leta 2009 izdali glavni generalni direktorati ali službe, vsebuje enega ali več pridržkov, ki se večinoma nanašajo na slabosti v zvezi s pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij (21). |
| --- | --- |

1.27

Vsi generalni direktorji so v svojih letnih poročilih o dejavnostih navedli, da so pridobili razumno zagotovilo, da so bila dodeljena sredstva uporabljena za navedene namene in da so notranje kontrole, ki so jih uvedli, zagotavljale pravilnost transakcij. Vendar 13 od izjav, ki so jih leta 2009 izdali glavni generalni direktorati ali službe, vsebuje enega ali več pridržkov, ki se večinoma nanašajo na slabosti v zvezi s pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij (21).

| 1.28 | Sodišče je ugotovilo, da izjave generalnih direktorjev in letna poročila o dejavnostih vsebujejo pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo transakcij za prihodke in za skupine politik kohezija, raziskave, energetika in promet, izobraževanje in državljanstvo, gospodarske in finančne zadeve ter upravni in drugi odhodki (glej odstavke 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 in 9.11). Generalni direktorati za humanitarno pomoč, za širitev in za zunanje odnose so dali pošteno oceno za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev (glej odstavek 6.49), medtem ko je Urad za sodelovanje EuropeAid dal le delno pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo transakcij (glej odstavek 6.50). Za skupino politik kmetijstvo in naravni viri je Sodišče prišlo do zaključka, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta le delno pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo transakcij (glej odstavke 3.66 to 3.69). |
| --- | --- |

1.28

Sodišče je ugotovilo, da izjave generalnih direktorjev in letna poročila o dejavnostih vsebujejo pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo transakcij za prihodke in za skupine politik kohezija, raziskave, energetika in promet, izobraževanje in državljanstvo, gospodarske in finančne zadeve ter upravni in drugi odhodki (glej odstavke 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 in 9.11). Generalni direktorati za humanitarno pomoč, za širitev in za zunanje odnose so dali pošteno oceno za skupino politik zunanja pomoč, razvoj in širitev (glej odstavek 6.49), medtem ko je Urad za sodelovanje EuropeAid dal le delno pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo transakcij (glej odstavek 6.50). Za skupino politik kmetijstvo in naravni viri je Sodišče prišlo do zaključka, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta le delno pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo transakcij (glej odstavke 3.66 to 3.69).

| 1.28 | Komisija je zadovoljna z boljšo oceno kakovosti letnih poročil o dejavnostih, ki jih pripravljajo njene službe.

  Medtem ko Sodišče izrazi letno revizijsko mnenje glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, je mnenje generalnih direktorjev osredotočeno na to, ali so bila sredstva porabljena za predvideni namen, pri čemer se upoštevata večletna narava kontrol ter njihova učinkovitost pri odkrivanju in odpravi napak. Generalni direktorji kot upravljavci izražajo mnenje na podlagi informacij iz revizijskih dejavnosti Komisije, poročil in ugotovitev Računskega sodišča ter po potrebi rezultatov kontrol, ki so jih opravile države članice.


  Glej tudi odgovore Komisije v poglavjih, ki se nanašajo na posamezne sektorje. |
| --- | --- |

1.28

Medtem ko Sodišče izrazi letno revizijsko mnenje glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, je mnenje generalnih direktorjev osredotočeno na to, ali so bila sredstva porabljena za predvideni namen, pri čemer se upoštevata večletna narava kontrol ter njihova učinkovitost pri odkrivanju in odpravi napak. Generalni direktorji kot upravljavci izražajo mnenje na podlagi informacij iz revizijskih dejavnosti Komisije, poročil in ugotovitev Računskega sodišča ter po potrebi rezultatov kontrol, ki so jih opravile države članice.

Glej tudi odgovore Komisije v poglavjih, ki se nanašajo na posamezne sektorje.

Zbirno poročilo Komisije

| 1.29 | Komisija s sprejetjem zbirnega poročila prevzame svojo politično odgovornost (22) za operativno izvrševanje proračuna EU, ki ga izvajajo njeni uslužbenci na vodstvenih položajih (23). To je prvo poročilo, sprejeto v mandatu sedanje Komisije. Komisija meni, da so se v letu 2009 njena prizadevanja za izboljšanje kontrolnih mehanizmov za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti, da se pridobi izjava o zanesljivosti brez pridržkov, nadaljevala z dobrimi rezultati. |
| --- | --- |

1.29

Komisija s sprejetjem zbirnega poročila prevzame svojo politično odgovornost (22) za operativno izvrševanje proračuna EU, ki ga izvajajo njeni uslužbenci na vodstvenih položajih (23). To je prvo poročilo, sprejeto v mandatu sedanje Komisije. Komisija meni, da so se v letu 2009 njena prizadevanja za izboljšanje kontrolnih mehanizmov za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti, da se pridobi izjava o zanesljivosti brez pridržkov, nadaljevala z dobrimi rezultati.

| 1.30 | Komisija priznava, da so na nekaterih področjih še vedno potrebne izboljšave, in predlaga ukrepe za odpravo teh težav, kot so:






  — | nadaljnje izboljšanje zasnove shem financiranja, da se okrepijo mehanizmi upravljanja in kontrole, |
| --- | --- | --- |

1.30

Komisija priznava, da so na nekaterih področjih še vedno potrebne izboljšave, in predlaga ukrepe za odpravo teh težav, kot so:

—

nadaljnje izboljšanje zasnove shem financiranja, da se okrepijo mehanizmi upravljanja in kontrole,

| — | nadaljnja poenostavitev shem donacij, pri čemer se še vedno dosegajo cilji politike, |
| --- | --- |

—

nadaljnja poenostavitev shem donacij, pri čemer se še vedno dosegajo cilji politike,

| — | določitev ustreznih primerjalnih meril za ocenjevanje svojega obvladovanja tveganja (dopustne ravni tveganja), pri katerih se v celoti upoštevajo stroški in koristi kontrol, |
| --- | --- |

—

določitev ustreznih primerjalnih meril za ocenjevanje svojega obvladovanja tveganja (dopustne ravni tveganja), pri katerih se v celoti upoštevajo stroški in koristi kontrol,

| — | pozorno spremljanje letnih povzetkov, da postanejo koristnejši za namene zagotovila, |
| --- | --- |

—

pozorno spremljanje letnih povzetkov, da postanejo koristnejši za namene zagotovila,

| — | nadaljnje izboljšanje letnih poročil o dejavnostih, ki so glavno orodje, s katerim višje vodstvo poroča kolegiju o svojih dejavnostih, in vir dokazov za izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

—

nadaljnje izboljšanje letnih poročil o dejavnostih, ki so glavno orodje, s katerim višje vodstvo poroča kolegiju o svojih dejavnostih, in vir dokazov za izjavo o zanesljivosti.

| 1.31 | Sodišče je v preteklosti ugotovilo druge težave, ki še niso odpravljene: |
| --- | --- |

1.31

Sodišče je v preteklosti ugotovilo druge težave, ki še niso odpravljene:

1.31

| — | na več področjih bi morala biti obseg ali teža pridržkov večja (glej odstavke 3.67 in 3.68, 6.50 ter
  prilogi 3.3
  in
  6.3
  ) (24), |
| --- | --- |

—

na več področjih bi morala biti obseg ali teža pridržkov večja (glej odstavke 3.67 in 3.68, 6.50 ter
  prilogi 3.3
  in
  6.3
  ) (24),

| — | Odgovornost Komisije (v skladu s členom 28a finančne uredbe) je, da upravlja stroškovno učinkovite kontrolne sisteme, kar pomeni, da se „prava kontrola izvaja ob pravem času“. Izjave o zanesljivosti v letnih poročilih o dejavnostih upoštevajo zmogljivosti takih sistemov za odkrivanje in popravljanje napak v življenjskem ciklu programa. Namen tega je, da se kar najbolj zmanjša stopnja preostalih neodkritih napak ob koncu programskega obdobja. Kakor je bilo navedeno v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za regionalno politiko za leto 2009, je tak postopek v zvezi s programskim obdobjem 1994–99 za ESRR pokazal znatno zmanjšanje tveganja za neodkrite napake.

  Komisija je izrazila zadovoljstvo glede ustreznosti akcijskih načrtov, ki so jih pripravili odredbodajalci na podlagi prenosa, za odpravo ugotovljenih slabosti in blažitev tveganj.


  Kar zadeva kmetijstvo, Komisija meni, da so bili pridržki glede ukrepov za razvoj podeželja iz osi 2 ter IAKS v Bolgariji in Romuniji, izraženi v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2009, izčrpni in da je bil njihov možni učinek ustrezno upoštevan v točkah 3.2.1 in 3.2.2 navedenega poročila. Kar zadeva Grčijo, je bil pridržek v prejšnjih letih utemeljen na podlagi velikega tveganja izgube ugleda za Komisijo zaradi nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji in ne na podlagi finančnega tveganja za proračun EU zaradi pomanjkljivosti, saj so bile te vedno zajete s finančnimi popravki, ki so bili s sklepi o potrditvi skladnosti naloženi Grčiji. Ker je Grčija izvedla svoj akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti do konca leta 2008 in se učinkovitost delovanja sistema IAKS neprestano ocenjuje, je bil umik pridržka popolnoma utemeljen.


  Kar zadeva zunanjo pomoč, razvoj in širitev, je Komisija zadovoljna, da je Sodišče priznalo izboljšave v vseh generalnih direktoratih v tej skupini politik glede kakovosti informacij, ki jih vključijo v svojih letnih poročilih o dejavnostih (glej odstavek 6.51).


  Po mnenju Komisije so bili pridržki, ki so jih generalni direktorji izrazili v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2009, ali odsotnost teh pridržkov, skladni z notranjimi smernicami in so ustrezno obravnavali tveganja, ki so povezana s programi. |
| --- | --- |

—

Komisija je izrazila zadovoljstvo glede ustreznosti akcijskih načrtov, ki so jih pripravili odredbodajalci na podlagi prenosa, za odpravo ugotovljenih slabosti in blažitev tveganj.

Kar zadeva kmetijstvo, Komisija meni, da so bili pridržki glede ukrepov za razvoj podeželja iz osi 2 ter IAKS v Bolgariji in Romuniji, izraženi v letnem poročilu o dejavnostih Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2009, izčrpni in da je bil njihov možni učinek ustrezno upoštevan v točkah 3.2.1 in 3.2.2 navedenega poročila. Kar zadeva Grčijo, je bil pridržek v prejšnjih letih utemeljen na podlagi velikega tveganja izgube ugleda za Komisijo zaradi nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji in ne na podlagi finančnega tveganja za proračun EU zaradi pomanjkljivosti, saj so bile te vedno zajete s finančnimi popravki, ki so bili s sklepi o potrditvi skladnosti naloženi Grčiji. Ker je Grčija izvedla svoj akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti do konca leta 2008 in se učinkovitost delovanja sistema IAKS neprestano ocenjuje, je bil umik pridržka popolnoma utemeljen.

Kar zadeva zunanjo pomoč, razvoj in širitev, je Komisija zadovoljna, da je Sodišče priznalo izboljšave v vseh generalnih direktoratih v tej skupini politik glede kakovosti informacij, ki jih vključijo v svojih letnih poročilih o dejavnostih (glej odstavek 6.51).

Po mnenju Komisije so bili pridržki, ki so jih generalni direktorji izrazili v svojih letnih poročilih o dejavnostih za leto 2009, ali odsotnost teh pridržkov, skladni z notranjimi smernicami in so ustrezno obravnavali tveganja, ki so povezana s programi.

| — | podatki držav članic o izterjavah ali umikih manjkajo ali niso celoviti (glej odstavke 1.16, 3.54 in 4.31) (25) in |
| --- | --- |

—

podatki držav članic o izterjavah ali umikih manjkajo ali niso celoviti (glej odstavke 1.16, 3.54 in 4.31) (25) in

| — | V zvezi s kmetijstvom glej odgovor na odstavek 1.17.

  V zvezi s kohezijo glej odgovore na odstavek 1.16. |
| --- | --- |

—

V zvezi s kohezijo glej odgovore na odstavek 1.16.

| — | mehanizmi za finančne popravke še niso povsem uspešni (glej odstavke 1.37 do 1.50) (26). |
| --- | --- |

—

mehanizmi za finančne popravke še niso povsem uspešni (glej odstavke 1.37 do 1.50) (26).

| — | Glej odgovore na odstavke 1.38 do 1.50. |
| --- | --- |

—

Mehanizmi za izterjave in popravke

Uvod

| 1.32 | Komisija mora pri izvrševanju proračuna EU zagotoviti, da se izvaja uspešna in učinkovita notranja kontrola zanesljivosti poročanja, varovanja sredstev in informacij, preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti ter obvladovanja tveganja v zvezi s pravilnostjo transakcij, pri čemer mora upoštevati večletno naravo programov in vrsto zadevnih plačil (27). |
| --- | --- |

1.32

Komisija mora pri izvrševanju proračuna EU zagotoviti, da se izvaja uspešna in učinkovita notranja kontrola zanesljivosti poročanja, varovanja sredstev in informacij, preprečevanja in odkrivanja goljufij in nepravilnosti ter obvladovanja tveganja v zvezi s pravilnostjo transakcij, pri čemer mora upoštevati večletno naravo programov in vrsto zadevnih plačil (27).

| 1.32 | Komisija mora zagotoviti, da se izvaja uspešna in učinkovita notranja kontrola, ter meni, da izterjave in finančni popravki prispevajo k varovanju finančnih interesov Unije (glej odgovor na odstavek 1.50). |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | Komisija nosi končno odgovornost za zagotavljanje, da nadzorni in kontrolni sistemi dajejo razumno zagotovilo, da se napake v transakcijah, povezanih z izkazi, preprečijo ali ugotovijo in popravijo. Prav tako je odgovorna za zagotavljanje, da ima za svoje upravljanje, zainteresirane strani in zunanje revizorje na voljo zanesljive informacije. |
| --- | --- |

1.33

Komisija nosi končno odgovornost za zagotavljanje, da nadzorni in kontrolni sistemi dajejo razumno zagotovilo, da se napake v transakcijah, povezanih z izkazi, preprečijo ali ugotovijo in popravijo. Prav tako je odgovorna za zagotavljanje, da ima za svoje upravljanje, zainteresirane strani in zunanje revizorje na voljo zanesljive informacije.

| 1.34 | Nepravilno izplačane zneske je treba izterjati (28). V praksi: |
| --- | --- |

1.34

Nepravilno izplačane zneske je treba izterjati (28). V praksi:

1.34

| — | lahko Komisija izterja plačila od upravičencev le, kadar odhodke upravlja neposredno (npr. večino odhodkov za skupino politik raziskave, energetika in promet), |
| --- | --- |

—

lahko Komisija izterja plačila od upravičencev le, kadar odhodke upravlja neposredno (npr. večino odhodkov za skupino politik raziskave, energetika in promet),

| — | za odhodke, pri katerih se uporablja deljeno upravljanje (npr. večina odhodkov v skupinah politik kmetijstvo in naravni viri ter kohezija), decentralizirano upravljanje (npr. na področju širitve) in posredno centralizirano upravljanje (npr. v skupini politik izobraževanje in državljanstvo), je odgovornost za izterjavo nepravilno izvršenih plačil prenesena na države članice ali tretje države. Za odhodke, pri katerih se uporablja skupno upravljanje (npr. na področju humanitarne pomoči), so mehanizmi za popravke določeni v sporazumih z mednarodnimi organizacijami. Komisija lahko kljub temu izvede tudi finančne popravke, kadar so bila pravila shem odhodkov EU nepravilno uporabljena (glej odstavek 1.40). |
| --- | --- |

—

za odhodke, pri katerih se uporablja deljeno upravljanje (npr. večina odhodkov v skupinah politik kmetijstvo in naravni viri ter kohezija), decentralizirano upravljanje (npr. na področju širitve) in posredno centralizirano upravljanje (npr. v skupini politik izobraževanje in državljanstvo), je odgovornost za izterjavo nepravilno izvršenih plačil prenesena na države članice ali tretje države. Za odhodke, pri katerih se uporablja skupno upravljanje (npr. na področju humanitarne pomoči), so mehanizmi za popravke določeni v sporazumih z mednarodnimi organizacijami. Komisija lahko kljub temu izvede tudi finančne popravke, kadar so bila pravila shem odhodkov EU nepravilno uporabljena (glej odstavek 1.40).

| — | Komisija si je zelo prizadevala izboljšati kakovost informacij o izterjavah in umikih, ki jih države članice posredujejo za programe v okviru kohezijske politike, tako da je preverjala podatke ter revidirala sisteme evidentiranja in sporočanja popravkov v državah članicah na kraju samem. V letih 2008 in 2009 je preverila sisteme v 19 državah članicah. Delovanje teh sistemov na splošno še ni povsem zanesljivo v vseh državah članicah, čeprav obstajajo dokazi, da se kakovost izboljšuje in da je bilo v primerjavi s prejšnjimi leti doseženega nekaj napredka. Komisija je pripravila ustrezna priporočila in zagotavlja njihovo upoštevanje. Zagotovila bo popolnost informacij ob zaključku programov za obdobje 2000–2006.

  Za obdobje 2007–2013 se uporablja standardiziran postopek predložitve izjav o izterjavi in Komisija pričakuje, da se bo s tem postopkom poročanja še dodatno izboljšala kakovost informacij, ki so ji na razpolago. Države članice morajo poleg tega ločiti popravke, ki izhajajo iz revizij EU. |
| --- | --- |

—

Za obdobje 2007–2013 se uporablja standardiziran postopek predložitve izjav o izterjavi in Komisija pričakuje, da se bo s tem postopkom poročanja še dodatno izboljšala kakovost informacij, ki so ji na razpolago. Države članice morajo poleg tega ločiti popravke, ki izhajajo iz revizij EU.

| 1.35 | Sodišče se je pri revidiranju več let osredotočalo na to, kako Komisija izvaja svojo nadzorno vlogo in kako uporablja te mehanizme za popravke. Prav tako je preučilo, v kolikšnem obsegu nacionalni organi in mednarodne organizacije Komisiji zagotavljajo pravilne informacije o izvedenih finančnih popravkih in izterjavah. |
| --- | --- |

1.35

Sodišče se je pri revidiranju več let osredotočalo na to, kako Komisija izvaja svojo nadzorno vlogo in kako uporablja te mehanizme za popravke. Prav tako je preučilo, v kolikšnem obsegu nacionalni organi in mednarodne organizacije Komisiji zagotavljajo pravilne informacije o izvedenih finančnih popravkih in izterjavah.

| 1.36 | Sodišče je redno opažalo, da se je kakovost podatkov o zmogljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov za izvajanje popravkov na ravni držav članic izboljševala, ampak da še niso celoviti in zanesljivi, zlasti na področju kohezije (29). Vendar Komisija o svojih lastnih dejavnostih sporoča zanesljive podatke. Evropski parlament in Svet sta od postopka podelitve razrešnice za leto 2005 spodbujala Komisijo in države članice, naj izvedejo izboljšave, potrebne za zagotavljanje celovitosti in točnosti razpoložljivih informacij, pri čemer je bil cilj zagotoviti zanesljive dokaze, s katerimi bi lahko Sodišče ocenilo uspešnost mehanizmov za popravke, ki zajemajo večletno porabo EU. |
| --- | --- |

1.36

Sodišče je redno opažalo, da se je kakovost podatkov o zmogljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov za izvajanje popravkov na ravni držav članic izboljševala, ampak da še niso celoviti in zanesljivi, zlasti na področju kohezije (29). Vendar Komisija o svojih lastnih dejavnostih sporoča zanesljive podatke. Evropski parlament in Svet sta od postopka podelitve razrešnice za leto 2005 spodbujala Komisijo in države članice, naj izvedejo izboljšave, potrebne za zagotavljanje celovitosti in točnosti razpoložljivih informacij, pri čemer je bil cilj zagotoviti zanesljive dokaze, s katerimi bi lahko Sodišče ocenilo uspešnost mehanizmov za popravke, ki zajemajo večletno porabo EU.

| 1.36 | Sodišče je vse od letnega poročila za leto 2005 priznavalo postopne izboljšave v kakovosti in obsegu informacij glede izterjav, ki so razkrite v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Komisija je vzpostavila postopke za sporočanje zanesljivih zneskov finančnih popravkov na podlagi lastnega revizijskega dela, kakor je ugotovilo Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2008 (glej odstavek 1.16).

  Komisija se mora na področju kohezije in pri finančnih popravkih, ki jih izvedejo države članice na podlagi lasnih preverjanj in revizij, zanašati na kakovost informacij, ki jih zagotovijo države članice.


  V zadnjih letih si je zelo prizadevala za izboljšanje kakovosti razpoložljivih informacij o izterjavah in umikih, ki jih države članice posredujejo za programe v okviru kohezijske politike. Od držav članic je zahtevala, da zagotovijo kumulativne in letne podatke o umikih in izterjavah, čeprav to presega regulativne zahteve. Prav tako so njene revizije sistemov evidentiranja in sporočanja popravkov v državah članicah na kraju samem dale precej dobre rezultate. Kadar je odkrila potrebo po izboljšavi, je pripravila ustrezna priporočila in zagotavlja njihovo upoštevanje. |
| --- | --- |

1.36

Komisija se mora na področju kohezije in pri finančnih popravkih, ki jih izvedejo države članice na podlagi lasnih preverjanj in revizij, zanašati na kakovost informacij, ki jih zagotovijo države članice.

V zadnjih letih si je zelo prizadevala za izboljšanje kakovosti razpoložljivih informacij o izterjavah in umikih, ki jih države članice posredujejo za programe v okviru kohezijske politike. Od držav članic je zahtevala, da zagotovijo kumulativne in letne podatke o umikih in izterjavah, čeprav to presega regulativne zahteve. Prav tako so njene revizije sistemov evidentiranja in sporočanja popravkov v državah članicah na kraju samem dale precej dobre rezultate. Kadar je odkrila potrebo po izboljšavi, je pripravila ustrezna priporočila in zagotavlja njihovo upoštevanje.

Informacije, ki jih je Komisija priložila letnim računovodskim izkazom za leto 2009

| 1.37 | Komisija se je na te pripombe odzvala tako, da je v pojasnilih k računovodskim izkazom za leto 2009 podala obsežnejše in podrobnejše informacije o izterjavah in finančnih popravkih kot v preteklosti (30). Predvsem zagotavlja informacije, razčlenjene po stopnjah, ki so jih dosegli postopki izterjave ali finančnih popravkov („se izvaja“, „potrjen“ ali „izveden“ – glej odstavek 1.42), po področjih odhodkov, kjer je ustrezno, po programskih obdobjih in v nekaterih primerih po zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

1.37

Komisija se je na te pripombe odzvala tako, da je v pojasnilih k računovodskim izkazom za leto 2009 podala obsežnejše in podrobnejše informacije o izterjavah in finančnih popravkih kot v preteklosti (30). Predvsem zagotavlja informacije, razčlenjene po stopnjah, ki so jih dosegli postopki izterjave ali finančnih popravkov („se izvaja“, „potrjen“ ali „izveden“ – glej odstavek 1.42), po področjih odhodkov, kjer je ustrezno, po programskih obdobjih in v nekaterih primerih po zadevnih državah članicah.

| 1.38 | Sodišče pozdravlja zagotovitev teh informacij, vendar opozarja, da je treba odpraviti slabosti v predstavitvi in skladnosti informacij in zneskov, ki jih za kohezijo predstavijo države članice, in da je treba biti previden pri razlaganju teh informacij (glej tudi odstavke 1.14 do 1.19 in v nadaljevanju). |
| --- | --- |

1.38

Sodišče pozdravlja zagotovitev teh informacij, vendar opozarja, da je treba odpraviti slabosti v predstavitvi in skladnosti informacij in zneskov, ki jih za kohezijo predstavijo države članice, in da je treba biti previden pri razlaganju teh informacij (glej tudi odstavke 1.14 do 1.19 in v nadaljevanju).

| 1.38 | Komisija je pregledala predstavitev pojasnila 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom za namen priprave konsolidiranih računovodskih izkazov za leto 2009. Predstavitev je izboljšala, da bi odgovorila na zahteve zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

1.38

Razlike v cilju in učinku popravnih mehanizmov

| 1.39 | Izterjava nepravilno izplačanih zneskov od upravičencev pri programih porabe EU se po cilju in učinku zelo razlikuje od drugih finančnih popravkov. Izterjave so namenjene popravljanju prejetja nepravilnih odhodkov: nepravilno prejete zneske načeloma povrnejo tisti, ki so jih prejeli, zato se lahko izterjave obravnavajo kot mehanizem za popravljanje napak (31). |
| --- | --- |

1.39

Izterjava nepravilno izplačanih zneskov od upravičencev pri programih porabe EU se po cilju in učinku zelo razlikuje od drugih finančnih popravkov. Izterjave so namenjene popravljanju prejetja nepravilnih odhodkov: nepravilno prejete zneske načeloma povrnejo tisti, ki so jih prejeli, zato se lahko izterjave obravnavajo kot mehanizem za popravljanje napak (31).

| 1.39 | Komisija mora spoštovati različne prakse izvajanja popravkov, ki jih določajo različne pravne podlage in se razlikujejo glede na vrsto upravljanja. Iz pravnih podlag jasno izhaja, da so v okviru deljenega upravljanja za popravke v prvi vrsti odgovorne države članice in finančni popravki Komisije so omejeni na primere, ko države članice niso ustrezno ukrepale glede posameznih ali sistemskih slabosti. To je razloženo v pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom. |
| --- | --- |

1.39

| 1.40 | Finančni popravki (vključno s potrditvijo kmetijskih odhodkov) pa so namenjeni predvsem odpravljanju slabosti v upravljavskih sistemih. Z njimi se ukine financiranje držav članic ali tretjih držav, ki ne zagotovijo pravilne uporabe pravil EU. Finančne posledice teh popravkov običajno nosijo nacionalni davkoplačevalci in ne upravičenci nepravilno uporabljene sheme odhodkov. Finančni popravki prispevajo k varovanju finančnih interesov EU, vendar jih ni mogoče niti v teoriji niti v praksi obravnavati kot sredstvo za popravljanje posameznih nepravilno izvršenih plačil. |
| --- | --- |

1.40

Finančni popravki (vključno s potrditvijo kmetijskih odhodkov) pa so namenjeni predvsem odpravljanju slabosti v upravljavskih sistemih. Z njimi se ukine financiranje držav članic ali tretjih držav, ki ne zagotovijo pravilne uporabe pravil EU. Finančne posledice teh popravkov običajno nosijo nacionalni davkoplačevalci in ne upravičenci nepravilno uporabljene sheme odhodkov. Finančni popravki prispevajo k varovanju finančnih interesov EU, vendar jih ni mogoče niti v teoriji niti v praksi obravnavati kot sredstvo za popravljanje posameznih nepravilno izvršenih plačil.

| 1.40 | Za področje kohezije je finančni popravek mehanizem, s katerim se popravljajo nepravilni odhodki, ki so bili vključeni v financiranje EU in imajo zato negativen vpliv na proračun EU.

  Države članice morajo nepravilna plačila izterjati od upravičencev. Izterjava se opravi s pridobitvijo povračila zadevnih zneskov od upravičenca ali z odbitkom teh zneskov od nadaljnjih plačil istemu upravičencu.


  Kadar so lahko neupravičena plačila upravičencem ugotovljena na podlagi kontrol EU, morajo države članice ukrepati z uvedbo postopkov izterjave proti tem upravičencem. Tudi če izterjave od upravičencev niso mogoče, ker je finančni popravek povezan le s pomanjkljivostmi sistema upravljanja in kontrole držav članic in ne z neupravičenimi plačili, so ti popravki pomemben način za izboljšanje sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem.


  S sistemom potrjevanja skladnosti v kmetijstvu naj bi se iz financiranja EU izločili odhodki, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili EU. Vendar pa to ni mehanizem za izterjavo nepravilnih plačil upravičencem, saj so po načelu deljenega upravljanja, kakor je določeno v členu 53b(2)(c) finančne uredbe in členu 9(1)(a)(iii) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005, za to nalogo izključno pristojne države članice.


  Komisija zato meni, da je nekatere finančne popravke mogoče obravnavati kot mehanizme za popravljanje napak, kolikor so zadevni zneski izterjani od končnega upravičenca. |
| --- | --- |

1.40

Države članice morajo nepravilna plačila izterjati od upravičencev. Izterjava se opravi s pridobitvijo povračila zadevnih zneskov od upravičenca ali z odbitkom teh zneskov od nadaljnjih plačil istemu upravičencu.

Kadar so lahko neupravičena plačila upravičencem ugotovljena na podlagi kontrol EU, morajo države članice ukrepati z uvedbo postopkov izterjave proti tem upravičencem. Tudi če izterjave od upravičencev niso mogoče, ker je finančni popravek povezan le s pomanjkljivostmi sistema upravljanja in kontrole držav članic in ne z neupravičenimi plačili, so ti popravki pomemben način za izboljšanje sistemov držav članic in s tem za preprečevanje ali odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem.

S sistemom potrjevanja skladnosti v kmetijstvu naj bi se iz financiranja EU izločili odhodki, ki niso bili izvedeni v skladu s pravili EU. Vendar pa to ni mehanizem za izterjavo nepravilnih plačil upravičencem, saj so po načelu deljenega upravljanja, kakor je določeno v členu 53b(2)(c) finančne uredbe in členu 9(1)(a)(iii) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005, za to nalogo izključno pristojne države članice.

Komisija zato meni, da je nekatere finančne popravke mogoče obravnavati kot mehanizme za popravljanje napak, kolikor so zadevni zneski izterjani od končnega upravičenca.

| 1.41 | Čeprav Komisija v svojih pojasnilih k računovodskim izkazom priznava razliko med izterjavami in finančnimi popravki, v svoji predstavitvi v drugih dokumentih, kot je zbirno poročilo, še ne ločuje dovolj jasno med tema mehanizmoma. Čeprav se skoraj 90 % potrjenih zneskov (približno 2 900 milijonov EUR od skupaj 3 319 milijonov EUR) in skoraj 80 % izplačanih zneskov (približno 1 400 milijonov EUR od skupaj 1 843 milijonov EUR) za leto 2009, ki jih je predstavila Komisija, nanaša na finančne popravke, ki jih običajno krijejo nacionalni davkoplačevalci, so pripombe včasih oblikovane tako, kot da bi šlo v celoti ali večinoma za izterjave. |
| --- | --- |

1.41

Čeprav Komisija v svojih pojasnilih k računovodskim izkazom priznava razliko med izterjavami in finančnimi popravki, v svoji predstavitvi v drugih dokumentih, kot je zbirno poročilo, še ne ločuje dovolj jasno med tema mehanizmoma. Čeprav se skoraj 90 % potrjenih zneskov (približno 2 900 milijonov EUR od skupaj 3 319 milijonov EUR) in skoraj 80 % izplačanih zneskov (približno 1 400 milijonov EUR od skupaj 1 843 milijonov EUR) za leto 2009, ki jih je predstavila Komisija, nanaša na finančne popravke, ki jih običajno krijejo nacionalni davkoplačevalci, so pripombe včasih oblikovane tako, kot da bi šlo v celoti ali večinoma za izterjave.

| 1.41 | Komisija ugotavlja, da skupni delež finančnih popravkov, ki ga navaja Sodišče, v grobem ustreza delu proračuna, ki se izvršuje z deljenim upravljanjem, in da je to področje odgovorno za velik del napak, ki jih je odkrilo Sodišče. Pomen, ki ga Sodišče pripisuje razlikovanju med izterjavami in finančnimi popravki, je že upoštevan v nekaterih poročilih in bo upoštevan tudi v prihodnjih letnih poročilih o dejavnostih.

  Letni računovodski izkazi EU dajejo pošteno sliko zneskov finančnih popravkov, ki izhajajo iz nadzorne vloge Komisije.


  Zneski, ki so prikazani kot finančni popravki, kažejo, da je Komisija ukrepala za zaščito proračuna EU pred neupravičeno izplačanimi denarnimi sredstvi. Pripombe glede teh zneskov so namenjene pojasnitvi postopka, ki ga Komisija pri tem uporablja. Ta denarna sredstva bodo na koncu izterjana od upravičencev na podlagi postopkov izterjave, ki jih začnejo države članice, saj je v njihovem interesu, da izterjajo sredstva, kadar je to mogoče.


  Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 1.36 in 1.40. |
| --- | --- |

1.41

Letni računovodski izkazi EU dajejo pošteno sliko zneskov finančnih popravkov, ki izhajajo iz nadzorne vloge Komisije.

Zneski, ki so prikazani kot finančni popravki, kažejo, da je Komisija ukrepala za zaščito proračuna EU pred neupravičeno izplačanimi denarnimi sredstvi. Pripombe glede teh zneskov so namenjene pojasnitvi postopka, ki ga Komisija pri tem uporablja. Ta denarna sredstva bodo na koncu izterjana od upravičencev na podlagi postopkov izterjave, ki jih začnejo države članice, saj je v njihovem interesu, da izterjajo sredstva, kadar je to mogoče.

Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 1.36 in 1.40.

Različne stopnje mehanizmov za popravke

| 1.42 | Komisija predstavi podatke za tri glavne stopnje procesa:






  — | Popravek se izvaja, ko se izterjava ali finančni popravek še dokončuje (npr. s pravnimi ali kontradiktornimi postopki v Komisiji in/ali državah članicah). |
| --- | --- | --- |

1.42

Komisija predstavi podatke za tri glavne stopnje procesa:

—

Popravek se izvaja, ko se izterjava ali finančni popravek še dokončuje (npr. s pravnimi ali kontradiktornimi postopki v Komisiji in/ali državah članicah).

| — | Popravek je potrjen/sprejet, ko je znesek izterjave ali finančnega popravka določen in dokončen (npr. s sklepom Komisije ali dogovorom z državo članico). |
| --- | --- |

—

Popravek je potrjen/sprejet, ko je znesek izterjave ali finančnega popravka določen in dokončen (npr. s sklepom Komisije ali dogovorom z državo članico).

| — | Popravek je izveden, ko je izterjava ali finančni popravek dejansko plačan (npr. ko Komisija prejme povračilo ali ko država članica odšteje zadevni znesek od zahtevkov za plačilo). |
| --- | --- |

—

Popravek je izveden, ko je izterjava ali finančni popravek dejansko plačan (npr. ko Komisija prejme povračilo ali ko država članica odšteje zadevni znesek od zahtevkov za plačilo).

| 1.43 | Komisija je jasno navedla, da se predstavljeni podatki za različne stopnje mehanizmov za popravke v skupini politik kohezija nanašajo le na izterjave in finančne popravke, ki jih je naložila. |
| --- | --- |

1.43

Komisija je jasno navedla, da se predstavljeni podatki za različne stopnje mehanizmov za popravke v skupini politik kohezija nanašajo le na izterjave in finančne popravke, ki jih je naložila.

| 1.44 | Sodišče pri tem opozarja na dejstvo, da je bilo za skupino politik kohezija le 20 % popravkov, potrjenih leta 2009 (2 411 milijonov EUR), izvršenih (476 milijonov EUR) v istem letu. Če se prištejejo še neizvedeni popravki iz prejšnjih let, so popravki, ki jih je treba še izvesti, ob koncu leta 2009 znašali 2 332 milijonov EUR. Če države članice v naslednjih letih ne predložijo nadaljnjih izjav o odhodkih, bodo preostali popravki izvedeni šele ob zaključku programov (32). |
| --- | --- |

1.44

Sodišče pri tem opozarja na dejstvo, da je bilo za skupino politik kohezija le 20 % popravkov, potrjenih leta 2009 (2 411 milijonov EUR), izvršenih (476 milijonov EUR) v istem letu. Če se prištejejo še neizvedeni popravki iz prejšnjih let, so popravki, ki jih je treba še izvesti, ob koncu leta 2009 znašali 2 332 milijonov EUR. Če države članice v naslednjih letih ne predložijo nadaljnjih izjav o odhodkih, bodo preostali popravki izvedeni šele ob zaključku programov (32).

| 1.44 | Letni računovodski izkazi dajejo podrobne informacije o potrjenih finančnih popravkih, ki so že bili ali še bodo izvedeni, in pojasnjujejo, zakaj pomemben znesek šele bo izveden.

  Kot je ustrezno poudarilo Sodišče, bo izvajanje finančnih popravkov za zadnjih nekaj let potekalo večinoma ob zaključku programa, ko bo dosežen predpisani prag za vmesna plačila. Poleg tega se lahko finančni popravki, ki so potrjeni v življenjskem ciklu programa, izvedejo v naslednjih zahtevkih za plačilo. Iz tega razloga je težko vzpostaviti neposredno povezavo med zneski finančnih popravkov, potrjenih v danem letu, in zneski izvedenih popravkov v tem istem letu.


  Popravki, ki so potrjeni v življenjskem ciklu programa, se praviloma izvedejo v naslednjih zahtevkih za plačilo. Ker je bil prag za plačila za večino programov v zvezi z obdobjem 2000–2006 morda že dosežen, je neizogibno, da bo odbitek neupravičenih odhodkov zajet le v zaključni dokumentaciji, ki jo mora država članica predložiti leta 2010.


  Komisija bo sporočila finančni popravek kot izveden takoj, ko bo imela dokaz o izvedbi popravka z odbitkom neupravičenih odhodkov v zahtevku za plačilo ob zaključku programa. Podrobne informacije o izvajanju finančnih popravkov so v pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom.


  Čeprav v računovodskem sistemu Komisije ni mogoče slediti vsem posameznim finančnim popravkom, temveč le tistim, ki imajo finančni učinek z vidika prispevka, bodo finančni popravki, za katere obstaja dokaz o izvedbi leta 2010, predstavljeni kot izvedeni v letnih računovodskih izkazih Komisije za leto 2010.


  Zneski se precej razlikujejo med programi in skladi zaradi narave in/ali obsega zadevnih popravkov. |
| --- | --- |

1.44

Kot je ustrezno poudarilo Sodišče, bo izvajanje finančnih popravkov za zadnjih nekaj let potekalo večinoma ob zaključku programa, ko bo dosežen predpisani prag za vmesna plačila. Poleg tega se lahko finančni popravki, ki so potrjeni v življenjskem ciklu programa, izvedejo v naslednjih zahtevkih za plačilo. Iz tega razloga je težko vzpostaviti neposredno povezavo med zneski finančnih popravkov, potrjenih v danem letu, in zneski izvedenih popravkov v tem istem letu.

Popravki, ki so potrjeni v življenjskem ciklu programa, se praviloma izvedejo v naslednjih zahtevkih za plačilo. Ker je bil prag za plačila za večino programov v zvezi z obdobjem 2000–2006 morda že dosežen, je neizogibno, da bo odbitek neupravičenih odhodkov zajet le v zaključni dokumentaciji, ki jo mora država članica predložiti leta 2010.

Komisija bo sporočila finančni popravek kot izveden takoj, ko bo imela dokaz o izvedbi popravka z odbitkom neupravičenih odhodkov v zahtevku za plačilo ob zaključku programa. Podrobne informacije o izvajanju finančnih popravkov so v pojasnilu 6 h konsolidiranim računovodskim izkazom.

Čeprav v računovodskem sistemu Komisije ni mogoče slediti vsem posameznim finančnim popravkom, temveč le tistim, ki imajo finančni učinek z vidika prispevka, bodo finančni popravki, za katere obstaja dokaz o izvedbi leta 2010, predstavljeni kot izvedeni v letnih računovodskih izkazih Komisije za leto 2010.

Zneski se precej razlikujejo med programi in skladi zaradi narave in/ali obsega zadevnih popravkov.

Ni zanesljivih informacij o letnem učinku mehanizmov za popravke

| 1.45 | Če so na voljo zanesljive informacije o učinku mehanizmov za popravke v preteklosti, naj bi bilo načeloma mogoče oceniti verjetne učinke uporabe istih mehanizmov v prihodnosti. Včasih se je napačno omenjala tudi možnost, da bi bilo mogoče izterjave in popravke primerjati z ocenami napak, ki jih pripravi Sodišče, ali jih celo izvesti na podlagi teh ocen. |
| --- | --- |

1.45

Če so na voljo zanesljive informacije o učinku mehanizmov za popravke v preteklosti, naj bi bilo načeloma mogoče oceniti verjetne učinke uporabe istih mehanizmov v prihodnosti. Včasih se je napačno omenjala tudi možnost, da bi bilo mogoče izterjave in popravke primerjati z ocenami napak, ki jih pripravi Sodišče, ali jih celo izvesti na podlagi teh ocen.

| 1.45 | Komisija opaža, da je stopnja napak, ki jo je Sodišče razkrilo v svojem letnem poročilu (zlasti za kohezijo), včasih preračunana v absolutni znesek, ki se nato primerja z zneski izterjav in popravkov. Komisija se s tako prakso ne strinja.

  Komisija je večkrat potrdila, da se za večletne programe uporabljajo večletni kontrolni sistemi in da bi se veliko napak, ki jih v danem letu odkrije Sodišče, praviloma odkrilo in popravilo na podlagi sistemov Komisije v naslednjih letih. To je mogoče pokazati z izračunom preostalih stopenj napak ob zaključku programa, za katere se je v preteklosti izkazalo, da so nižje kot med izvajanjem.


  Komisija se strinja, da primerjava stopenj napak, ki jih je Sodišče odkrilo v okviru DAS in so povezane z letno proučitvijo transakcij, z njenimi lastnimi izračunanimi stopnjami napak ni preprosta. |
| --- | --- |

1.45

Komisija je večkrat potrdila, da se za večletne programe uporabljajo večletni kontrolni sistemi in da bi se veliko napak, ki jih v danem letu odkrije Sodišče, praviloma odkrilo in popravilo na podlagi sistemov Komisije v naslednjih letih. To je mogoče pokazati z izračunom preostalih stopenj napak ob zaključku programa, za katere se je v preteklosti izkazalo, da so nižje kot med izvajanjem.

Komisija se strinja, da primerjava stopenj napak, ki jih je Sodišče odkrilo v okviru DAS in so povezane z letno proučitvijo transakcij, z njenimi lastnimi izračunanimi stopnjami napak ni preprosta.

| 1.46 | Vendar zanesljive letne informacije o učinkih mehanizmov za izvajanje popravkov niso na voljo. V pojasnilih k računovodskim izkazom ni sistematično prikazano, kako so izterjani zneski povezani s posameznimi leti, v nekaterih primerih pa so nakopičeni ali zaostali popravki iz prejšnjih let navedeni in knjiženi v tekočem proračunskem letu. |
| --- | --- |

1.46

Vendar zanesljive letne informacije o učinkih mehanizmov za izvajanje popravkov niso na voljo. V pojasnilih k računovodskim izkazom ni sistematično prikazano, kako so izterjani zneski povezani s posameznimi leti, v nekaterih primerih pa so nakopičeni ali zaostali popravki iz prejšnjih let navedeni in knjiženi v tekočem proračunskem letu.

| 1.46 | Kakor Sodišče navaja v odstavku 1.44, bo večina finančnih popravkov na področju kohezije, ki so sprejeti v tej pozni fazi programskega obdobja 2000–2006, izvedenih ob zaključku programa in ne v letu, ko so bili izvedeni ali potrjeni. To gre pripisati večletni naravi sistemov izvajanja popravkov za programe v okviru deljenega upravljanja.

  Poleg tega se lahko, če so ugotovljene slabosti kontrolnih sistemov na ravni držav članic, vendar jih same države članice niso popravile, naložijo pavšalni popravki, ki niso povezani s posameznimi nepravilnimi odhodki ali posameznim letom.


  Zato ni mogoče vzpostaviti neposredne povezave med finančnim popravkom in letom odhodka, na katero se nanaša.


  Strukturni skladi se izvajajo znotraj večletnega okvira. Če finančni popravek ni bil sporočen v letu N, bo sporočen v letu N+1, ne da bi to vplivalo na zanesljivost postopka, katerega glavni cilj je zagotoviti, da se vsa nepravilna plačila popravijo. Ta izravnava med posameznimi leti programskega obdobja je potrebna za zagotovitev točnih, preglednih in celovitih kumulativnih informacij o finančnih popravkih.


  Ne glede na to pa pojasnila k računovodskim izkazom predstavljajo informacije o finančnih popravkih, ki so bili potrjeni in izvedeni v posameznem letu, in tudi kumulativne informacije.


  V nasprotju s tem so finančni popravki na področju kmetijstva (EKJS in EKSRP) povezani z odhodki posameznega proračunskega leta in ta povezava se razkrije v vsakem sklepu o skladnosti, ki ga sprejme Komisija. |
| --- | --- |

1.46

Poleg tega se lahko, če so ugotovljene slabosti kontrolnih sistemov na ravni držav članic, vendar jih same države članice niso popravile, naložijo pavšalni popravki, ki niso povezani s posameznimi nepravilnimi odhodki ali posameznim letom.

Zato ni mogoče vzpostaviti neposredne povezave med finančnim popravkom in letom odhodka, na katero se nanaša.

Strukturni skladi se izvajajo znotraj večletnega okvira. Če finančni popravek ni bil sporočen v letu N, bo sporočen v letu N+1, ne da bi to vplivalo na zanesljivost postopka, katerega glavni cilj je zagotoviti, da se vsa nepravilna plačila popravijo. Ta izravnava med posameznimi leti programskega obdobja je potrebna za zagotovitev točnih, preglednih in celovitih kumulativnih informacij o finančnih popravkih.

Ne glede na to pa pojasnila k računovodskim izkazom predstavljajo informacije o finančnih popravkih, ki so bili potrjeni in izvedeni v posameznem letu, in tudi kumulativne informacije.

V nasprotju s tem so finančni popravki na področju kmetijstva (EKJS in EKSRP) povezani z odhodki posameznega proračunskega leta in ta povezava se razkrije v vsakem sklepu o skladnosti, ki ga sprejme Komisija.

| 1.47 | Poleg tega lahko cikli številnih mehanizmov za popravke trajajo več let in spremembe v elementih, ki vplivajo na zmogljivost za izvajanje popravkov v več nadzornih in kontrolnih sistemih (pravni in organizacijski okvir, načini izvajanja postopkov izterjave, vrsta, velikost in trajanje projektov itn.), lahko vplivajo na zmogljivost za ocenjevanje verjetnega učinka v prihodnosti. |
| --- | --- |

1.47

Poleg tega lahko cikli številnih mehanizmov za popravke trajajo več let in spremembe v elementih, ki vplivajo na zmogljivost za izvajanje popravkov v več nadzornih in kontrolnih sistemih (pravni in organizacijski okvir, načini izvajanja postopkov izterjave, vrsta, velikost in trajanje projektov itn.), lahko vplivajo na zmogljivost za ocenjevanje verjetnega učinka v prihodnosti.

| 1.48 | Nazadnje je treba opomniti, da mehanizmi Komisije za popravke zajemajo predvsem finančne popravke, ki niso izterjave (glej odstavka 1.39 in 1.40). |
| --- | --- |

1.48

Nazadnje je treba opomniti, da mehanizmi Komisije za popravke zajemajo predvsem finančne popravke, ki niso izterjave (glej odstavka 1.39 in 1.40).

| 1.48 | Glej odgovor na odstavek 1.39. |
| --- | --- |

1.48

Zaključek o zmogljivosti nadzornih in kontrolnih sistemov za izvajanje popravkov

| 1.49 | Komisija je leta 2009 sprejela ukrepe za povečanje in izboljšanje informacij, ki jih zagotavlja o mehanizmih za izvajanje popravkov, ki se uporabljajo za proračun EU. To predstavlja pozitiven razvoj, vendar informacije, ki jih zagotavlja, še niso povsem zanesljive, ker Komisija ne prejme vedno zanesljivih informacij od držav članic. Poleg tega bi bilo treba preučiti potrebo po izpopolnitvi smernic za finančno poročanje v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti, in načinom njihove obravnave. Komisija za nekatera področja odhodkov ne zagotavlja informacij, s katerimi bi bilo mogoče uskladiti: leto, v katerem se izvrši zadevno plačilo, leto, v katerem se odkrije z njim povezana napaka, in leto, v katerem se v pojasnilih k računovodskim izkazom razkrije posledični finančni popravek. |
| --- | --- |

1.49

Komisija je leta 2009 sprejela ukrepe za povečanje in izboljšanje informacij, ki jih zagotavlja o mehanizmih za izvajanje popravkov, ki se uporabljajo za proračun EU. To predstavlja pozitiven razvoj, vendar informacije, ki jih zagotavlja, še niso povsem zanesljive, ker Komisija ne prejme vedno zanesljivih informacij od držav članic. Poleg tega bi bilo treba preučiti potrebo po izpopolnitvi smernic za finančno poročanje v zvezi z informacijami, ki jih je treba zagotoviti, in načinom njihove obravnave. Komisija za nekatera področja odhodkov ne zagotavlja informacij, s katerimi bi bilo mogoče uskladiti: leto, v katerem se izvrši zadevno plačilo, leto, v katerem se odkrije z njim povezana napaka, in leto, v katerem se v pojasnilih k računovodskim izkazom razkrije posledični finančni popravek.

| 1.49 | Glej odgovore na odstavke 1.19, 1.40 in 1.46.

  Uskladitev plačil, napak in izvedenih finančnih popravkov, kakor jo predlaga Sodišče, ni mogoča, kadar je sistem za prijavo odhodkov kumulativen in zajema večletno obdobje ali, v nekaterih primerih, kadar obstajajo popravki na ravni sistemov (glej tudi odgovor na odstavek 1.50). |
| --- | --- |

1.49

Uskladitev plačil, napak in izvedenih finančnih popravkov, kakor jo predlaga Sodišče, ni mogoča, kadar je sistem za prijavo odhodkov kumulativen in zajema večletno obdobje ali, v nekaterih primerih, kadar obstajajo popravki na ravni sistemov (glej tudi odgovor na odstavek 1.50).

| 1.50 | Velika večina popravkov po vrednosti zajema finančne popravke, naložene državam članicam ali tretjim državam, ne pa izterjav od posameznih upravičencev, ki so nepravilno prejeli sredstva EU. Za razliko od tega so napake, ki jih je Sodišče odkrilo pri preizkušanju, večinoma zneski, ki so jih nepravilno prijavili upravičenci ali ki so jim bili nepravilno izplačani. Sodišče je ob upoštevanju tega prišlo do zaključka, da ni mogoče opraviti smiselne primerjave med svojimi ocenami stopenj napake in podatki o finančnih popravkih in izterjavah, ki jih sporoči Komisija. |
| --- | --- |

1.50

Velika večina popravkov po vrednosti zajema finančne popravke, naložene državam članicam ali tretjim državam, ne pa izterjav od posameznih upravičencev, ki so nepravilno prejeli sredstva EU. Za razliko od tega so napake, ki jih je Sodišče odkrilo pri preizkušanju, večinoma zneski, ki so jih nepravilno prijavili upravičenci ali ki so jim bili nepravilno izplačani. Sodišče je ob upoštevanju tega prišlo do zaključka, da ni mogoče opraviti smiselne primerjave med svojimi ocenami stopenj napake in podatki o finančnih popravkih in izterjavah, ki jih sporoči Komisija.

| 1.50 | Pri neposrednem upravljanju Komisija popravi napake tako, da začne postopek izterjave (nalog za izterjavo ali odbitek od naslednjega plačila) ali pa zahteva popravljeno izjavo o stroških.

  Velika večina proračuna EU (okoli 80 %) se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, pri katerem so za zagotavljanje pravilnosti odhodkov, prijavljenih Komisiji, in torej za odkrivanje in popravljanje nepravilnosti v prvi vrsti odgovorne države članice. Pri tej vrsti upravljanja je Komisija odgovorna za zagotavljanje, da so sistemi, ki so jih vzpostavili nacionalni organi, uspešni, in lahko v nasprotnem primeru naloži finančne popravke. Sistem finančnih popravkov, ki je predviden v zadevni zakonodaji, je zato tak, da Komisija izvede izterjavo/popravek pri državah članicah, ki morajo nato izterjati nepravilno plačilo od upravičenca. Vendar pa tisti finančni popravki, ki so povezani s sistemskimi slabostmi, navadno temeljijo na pavšalnih ali ekstrapoliranih stopnjah in ne na napakah, ugotovljenih na ravni upravičencev.


  Zato je treba razlikovati med:







  — | informacijami v zvezi s finančnimi popravki na podlagi kontrol in revizij EU, ki so celovite in zanesljive, vendar pa jih v primeru sistemskih slabosti ni mogoče neposredno povezati z napakami v plačilih upravičencu niti ne nujno s posameznim proračunskim letom, |
| --- | --- | --- |

1.50

Velika večina proračuna EU (okoli 80 %) se izvršuje v okviru deljenega upravljanja, pri katerem so za zagotavljanje pravilnosti odhodkov, prijavljenih Komisiji, in torej za odkrivanje in popravljanje nepravilnosti v prvi vrsti odgovorne države članice. Pri tej vrsti upravljanja je Komisija odgovorna za zagotavljanje, da so sistemi, ki so jih vzpostavili nacionalni organi, uspešni, in lahko v nasprotnem primeru naloži finančne popravke. Sistem finančnih popravkov, ki je predviden v zadevni zakonodaji, je zato tak, da Komisija izvede izterjavo/popravek pri državah članicah, ki morajo nato izterjati nepravilno plačilo od upravičenca. Vendar pa tisti finančni popravki, ki so povezani s sistemskimi slabostmi, navadno temeljijo na pavšalnih ali ekstrapoliranih stopnjah in ne na napakah, ugotovljenih na ravni upravičencev.

Zato je treba razlikovati med:

—

informacijami v zvezi s finančnimi popravki na podlagi kontrol in revizij EU, ki so celovite in zanesljive, vendar pa jih v primeru sistemskih slabosti ni mogoče neposredno povezati z napakami v plačilih upravičencu niti ne nujno s posameznim proračunskim letom,

| — | informacijami, ki jih države članice posredujejo Komisiji glede izvedenih umikov in izterjav nepravilnih odhodkov: medtem ko so razpoložljive informacije za področje kmetijstva ustrezne (glej odgovor na odstavek 1.17), je bila kakovost in celovitost teh podatkov za področje kohezije posebej obravnavana v akcijskem načrtu za strukturne ukrepe iz leta 2008. Zato so bili podatki za leto 2009, ki so jih države članice posredovale Komisiji v prvi polovici leta 2010, boljše kakovosti in celovitejši. |
| --- | --- |

—

informacijami, ki jih države članice posredujejo Komisiji glede izvedenih umikov in izterjav nepravilnih odhodkov: medtem ko so razpoložljive informacije za področje kmetijstva ustrezne (glej odgovor na odstavek 1.17), je bila kakovost in celovitost teh podatkov za področje kohezije posebej obravnavana v akcijskem načrtu za strukturne ukrepe iz leta 2008. Zato so bili podatki za leto 2009, ki so jih države članice posredovale Komisiji v prvi polovici leta 2010, boljše kakovosti in celovitejši.

Komisija se strinja, da primerjava stopenj napak, ki jih je Sodišče odkrilo v okviru DAS in so v skladu s Pogodbo povezane z letno proučitvijo vzorca transakcij, z izračunanimi zneski finančnih popravkov ni smiselna. Zaradi različnih vrst finančnih popravkov, kakor so navedeni zgoraj, na področju kohezije ni mogoče vzpostaviti neposredne povezave med finančnim popravkom in letom odhodka, na katero se nanaša. Vendar je mogoče učinek finančnih popravkov jasno opredeliti z izračunom preostale stopnje napak po zaključku programa. Nestatistični revizijski pregled zaključka na vzorcu programov ESRR iz obdobja 1994–1999, ki ga je januarja 2010 dokončal GD REGIO, na primer kaže, da se je ob zaključku in po izvedbi vseh finančnih popravkov znatno zmanjšalo splošno tveganje napak.

Komisija zagotavlja zaščito finančnih interesov Unije z uporabo upravljavskih in kontrolnih sistemov in postopkov, kakor so določeni v finančnih in sektorskih predpisih, ki jih je zakonodajalec sprejel za preprečevanje, odkrivanje in popravljanje napak, ki škodujejo proračunu EU.

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb neto sredstev, povzetek pomembnih računovodskih metod in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

(2)  Konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna zajemajo konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna ter povzetek proračunskih načel in druga pojasnila.

(3)  Na ravni institucij in organov EU v vodstvo sodijo člani institucij, direktorji agencij, odredbodajalci na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodje in vodstveno osebje v oddelkih za finance, revizijo ali kontrolo. Na ravni držav članic in držav upravičenk v vodstvo sodijo odredbodajalci, računovodje ter vodstveno osebje v plačilnih organih, organih za potrjevanje in izvajalskih agencijah.

(4)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, izhajajo iz Mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih je izdala Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če teh ni, pa iz Mednarodnih računovodskih standardov (MRS)/Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je izdal Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde. V skladu s finančno uredbo so konsolidirani računovodski izkazi za proračunsko leto 2009 (tako kot za vsa leta po proračunskem letu 2005) pripravljeni na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja Komisije in s katerimi se načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka prilagodijo posebnemu okolju Evropske unije, medtem ko konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna še naprej temeljijo predvsem na gotovinskih premikih.

(5)  Preden institucije sprejmejo letne računovodske izkaze, jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja institucije (člen 61 finančne uredbe).

(6)  Letne računovodske izkaze organov pripravijo njihovi direktorji in jih pošljejo računovodji Komisije skupaj z mnenjem zadevnega upravnega odbora. Poleg tega jih podpišejo njihovi računovodje, ki s tem potrdijo, da imajo razumno zagotovilo, da izkazi predstavljajo resnično in pošteno sliko finančnega stanja organov (člen 61 finančne uredbe).

(7)  V skladu z mednarodnih standardom revidiranja 700 „oblikovanje mnenja in poročanje o računovodskih izkazih“ (MSR 700, odstavek 35) sta izraza „v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavljajo“ ali „so resničen in pošten prikaz“ enakovredna.

(8)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 248, 16.9.2002, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9), določa, da morajo biti končni računovodski izkazi poslani do 31. julija naslednjega proračunskega leta.

(9)  Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic, Evropska policijska akademija in Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila.

(10)  Številni generalni direktorati za finančno poslovodenje in ustvarjanje transakcij, ki so prek vmesnika poslane v osrednji računovodski sistem (ABAC), uporabljajo svoje lokalne informacijske sisteme. V skladu z odstavkom 1e člena 61 finančne uredbe mora računovodja te sisteme pregledati, da oceni, ali delujejo pravilno.

(11)  Generalni direktorat za zunanje zadeve in Generalni direktorat za pravosodje, svobodo in varnost.

(12)  Kot je bilo določeno v internih navodilih računovodje Komisije z dne 10.7.2009.

(13)  Glej odstavek 5.61 letnega poročila za leto 2006, odstavek 5.44 letnega poročila za leto 2007 in odstavek 5.56 letnega poročila za leto 2008.

(14)  Glej odstavka 1.10 in 1.11 letnega poročila za leto 2002, odstavek 1.11 letnega poročila za leto 2003, odstavka 1.12 in 1.13 letnega poročila za leto 2004, odstavek 1.57 letnega poročila za leto 2005, odstavek 1.34 letnega poročila za leto 2006 in odstavek 1.28 letnega poročila za leto 2007.

(15)  Uredba (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o nadaljevanju izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo) (UL L 196, 24.7.2008, str. 1).

(16)  Več informacij o obsegu revizije prihodkov je v odstavkih 2.7 do 2.14.

(17)  Od teh se 1 881 milijonov EUR nanaša na predplačila in 272 milijonov EUR na vmesna in končna plačila. Slednja zadevajo zaključevanja in poravnave v zvezi z izdatki v višini 1 399 milijonov EUR, pri katerih so se njihove dejavnosti/projekti večinoma začeli leta 2004 in 2005, Komisija pa jih je odobrila šele leta 2009 (glej odstavka 7.8 in 7.19).

(18)  Za skupino politik kohezija se delo v zvezi s sistemi večinoma nanaša na novo obdobje in je zajemalo preverjanje skladnosti sistemov z uredbenimi zahtevami. Rezultat tega dela je ocena „delno skladno“.

(19)  Glej odstavka 3.18 in 3.19 ter
  Prilogo 3.1
  „Rezultati preverjanja transakcij za kmetijstvo in naravne vire“ tega poročila in letno poročilo za leto 2008, odstavka 5.13 in 5.14 ter Prilogo 5.1, del 1, „Glavne značilnosti preizkušanja transakcij na podlagi vzorca“.

(20)  Glej odstavke 4.17 do 4.19 in
  Prilogo 4.1
  „Rezultati preizkušanja transakcij za kohezijo“ in letno poročilo za leto 2008, odstavka 6.16 in 6.17 ter Prilogo 6.1, del 1, „Glavne značilnosti preizkušanja transakcij na podlagi vzorca“.

(21)  Skupno število pridržkov se je povečalo s 15 leta 2008 na 20 v letu 2009.

(22)  V skladu s členom 317 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

(23)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2009, COM(2010) 281 konč., 2.6.2010.

(24)  Glej tudi odstavek 2.15 letnega poročila za leto 2008.

(25)  Glej tudi odstavka 1.16 in 1.17 letnega poročila za leto 2008.

(26)  Glej tudi odstavek 2.17 letnega poročila za leto 2008.

(27)  Člen 28a finančne uredbe.

(28)  Člen 71(3) finančne uredbe.

(29)  Splošno opažanje o raznih dolžnikih v letnih poročilih za leta 2002, 2003 in 2004. Posebna opažanja v odstavkih 6.36 do 6.41 letnega poročila za leto 2005, odstavkih 2.26 do 2.30 letnega poročila za leto 2006, odstavkih 1.29 do 1.31 in 7.39 letnega poročila za leto 2007 ter odstavkih 1.16, 1.17 in 2.16(c) letnega poročila za leto 2008.

(30)  Glej letne računovodske izkaze Evropske unije za proračunsko leto 2009 – pojasnilo 6 k računovodskim izkazom.

(31)  Vendar pri kmetijstvu v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1290/2005 (UL L 209, 11.8.2005, str. 1) 50 % vseh neupravičenih plačil, ki jih zadevna država članica ni izterjala od upravičencev v štirih ali osmih letih, če je izterjava v sodnem postopku, avtomatično krije država članica iz svojega nacionalnega proračuna (tako imenovano pravilo pol-pol) (glej odstavka 3.50 in 3.51). Države članice morajo nadaljevati s postopki izterjave in vse izterjane zneske knjižiti v dobro proračuna EU.

(32)  Leta 2009 je bila zgornja meja 95 % odhodkov, ki jih je treba prijaviti pred zaključkom programa, za večino operativnih programov za programsko obdobje 2000–2006 že dosežena.

(33)  Proračunski naslovi 14 in 24 do 31 oddelka III splošnega proračuna, ki se nanašajo predvsem na upravne odhodke, so predstavljeni v oddelku za Evropsko komisijo v poglavju 9.

(34)  Upravni odhodki se odštejejo od skupin politik in prikažejo posebej pod svojo postavko; zato nastanejo razlike v primerjavi s poglavji 3 do 8.

(35)  Revidirani odhodki za vsako skupino politik so pojasnjeni v delu „Obseg revizije in revizijski pristop“ v poglavjih 3 do 8.

(36)  Delo v zvezi s sistemi se večinoma nanaša na novo obdobje in je zajemalo preverjanje skladnosti sistemov z uredbenimi zahtevami, rezultat tega dela pa je ocena „delno skladno“ (glej odstavek 4.36).

(37)  Vmesna in končna plačila za povračilo potrjenih odhodkov v višini 23 081 milijonov EUR (glej odstavek 4.15).

(38)  Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov temelji na preverjanju sistema Komisije za zaključevanje programov in projektov (glej odstavek 7.19).

(39)  Sistemi so uvrščeni v kategorijo „delno uspešno“, kadar je bilo ocenjeno, da so nekateri deli kontrole delovali ustrezno, drugi pa ne. Posledično kot celota morda niso bili uspešni pri omejevanju napak v transakcijah, povezanih z izkazi, na sprejemljivo raven.

(40)  Sodišče je sklenilo, da stopnje napak (glej
  Prilogo 1.1
  , odstavke 8 do 12) predstavi v treh intervalih. Teh razponov napak si ni mogoče razlagati kot interval zaupanja (v statističnem smislu).

PRILOGA 1.1

REVIZIJSKI PRISTOP IN METODOLOGIJA

DEL 1 –   Revizijski pristop in metodologija za zanesljivost računovodskih izkazov

| 1. | Glavna merila za pripravo ocene, ali konsolidirani računovodski izkazi, ki jih sestavljajo konsolidirani letni računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna (1), v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Evropske unije ter rezultate dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat izteklo, so naslednja:
  (a)   zakonitost in pravilnost: letni računovodski izkazi se pripravijo v skladu s pravili in na voljo so odobrena proračunska sredstva;
  (b)   celovitost: vse transakcije za prihodke in odhodke ter vsa sredstva in obveznosti (vključno z zunajbilančnimi postavkami), ki se nanašajo na zadevno obdobje, so knjižene v računovodskih izkazih;
  (c)   resničnost transakcij ter obstoj sredstev in obveznosti: vse transakcije za prihodke in odhodke temeljijo na dogodku, ki se nanaša na zadevno organizacijo in obdobje, sredstva ali obveznosti pa obstajajo na dan priprave bilance stanja in predstavljajo premoženje zadevne organizacije;
  (d)   merjenje in vrednotenje: transakcije za prihodke in odhodke ter sredstva ali obveznosti se knjižijo v računovodske izkaze po njihovi pravilni vrednosti, pri čemer se upošteva načelo preudarnosti;
  (e)   predstavitev informacij: transakcije za prihodke in odhodke, sredstva ali obveznosti so razkrite in opisane v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili in konvencijami ter načelom preglednosti. |
| --- | --- |

1.

Glavna merila za pripravo ocene, ali konsolidirani računovodski izkazi, ki jih sestavljajo konsolidirani letni računovodski izkazi in konsolidirana poročila o izvrševanju proračuna (1), v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje Evropske unije ter rezultate dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat izteklo, so naslednja:

(a)   zakonitost in pravilnost: letni računovodski izkazi se pripravijo v skladu s pravili in na voljo so odobrena proračunska sredstva;

(b)   celovitost: vse transakcije za prihodke in odhodke ter vsa sredstva in obveznosti (vključno z zunajbilančnimi postavkami), ki se nanašajo na zadevno obdobje, so knjižene v računovodskih izkazih;

(c)   resničnost transakcij ter obstoj sredstev in obveznosti: vse transakcije za prihodke in odhodke temeljijo na dogodku, ki se nanaša na zadevno organizacijo in obdobje, sredstva ali obveznosti pa obstajajo na dan priprave bilance stanja in predstavljajo premoženje zadevne organizacije;

(d)   merjenje in vrednotenje: transakcije za prihodke in odhodke ter sredstva ali obveznosti se knjižijo v računovodske izkaze po njihovi pravilni vrednosti, pri čemer se upošteva načelo preudarnosti;

(e)   predstavitev informacij: transakcije za prihodke in odhodke, sredstva ali obveznosti so razkrite in opisane v skladu z veljavnimi računovodskimi pravili in konvencijami ter načelom preglednosti.

| 2. | Revizija vsebuje naslednje osnovne dele:






  (a) | posodobljeno oceno okolja računovodskega kontroliranja; |
| --- | --- | --- |

2.

Revizija vsebuje naslednje osnovne dele:

(a)

posodobljeno oceno okolja računovodskega kontroliranja;

| (b) | pregled delovanja ključnih računovodskih postopkov in procesa zaključevanja ob koncu leta; |
| --- | --- |

(b)

pregled delovanja ključnih računovodskih postopkov in procesa zaključevanja ob koncu leta;

| (c) | analitične preglede (doslednost in razumnost) glavnih računovodskih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

analitične preglede (doslednost in razumnost) glavnih računovodskih podatkov;

| (d) | analize in uskladitve računovodskih izkazov in/ali saldov ter |
| --- | --- |

(d)

analize in uskladitve računovodskih izkazov in/ali saldov ter

| (e) | preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev za prevzete obveznosti, plačila in posamezne bilančne postavke. |
| --- | --- |

(e)

preizkušanje podatkov na podlagi reprezentativnih vzorcev za prevzete obveznosti, plačila in posamezne bilančne postavke.

DEL 2 –   Revizijski pristop in metodologija za pravilnost transakcij

| 3. | Pristop Sodišča k revidiranju pravilnosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij temelji na dveh glavnih stebrih:






  — | na neposrednem preizkušanju transakcij, da se ugotovi, v kolikšni meri so pravilne, in |
| --- | --- | --- |

3.

Pristop Sodišča k revidiranju pravilnosti z računovodskimi izkazi povezanih transakcij temelji na dveh glavnih stebrih:

—

na neposrednem preizkušanju transakcij, da se ugotovi, v kolikšni meri so pravilne, in

| — | na ocenjevanju uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

—

na ocenjevanju uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij.

| 4. | To dopolnjujejo dokazi, pridobljeni pri delu drugih revizorjev (kjer je ustrezno), in analiza poslovodskih predstavitev (2). |
| --- | --- |

4.

To dopolnjujejo dokazi, pridobljeni pri delu drugih revizorjev (kjer je ustrezno), in analiza poslovodskih predstavitev (2).

Kako Sodišče preizkuša transakcije

| 5. | Preizkušanje transakcij temelji na reprezentativnem statističnem vzorcu prejetih zneskov (v primeru prihodkov) in plačil za zadevno skupino politik. S tem preizkušanjem se statistično oceni, v kolikšni meri so transakcije v zadevni populaciji pravilne. |
| --- | --- |

5.

Preizkušanje transakcij temelji na reprezentativnem statističnem vzorcu prejetih zneskov (v primeru prihodkov) in plačil za zadevno skupino politik. S tem preizkušanjem se statistično oceni, v kolikšni meri so transakcije v zadevni populaciji pravilne.

| 6. | Sodišče za določitev velikosti vzorcev, potrebnih za zagotovitev zanesljivih rezultatov, uporablja model revizijskega zagotovila. Pri tem oceni, kakšno je tveganje, da se v transakcijah pojavijo napake (tveganje pri delovanju) ter da nadzorni in kontrolni sistemi teh napak ne preprečijo ali odkrijejo in popravijo (tveganje pri kontroli). Ko so sistemi preizkušeni in je ugotovljeno, da so uspešni, se lahko z njimi pridobi del zagotovila o pravilnosti transakcij. Sodišče se v praksi zanaša predvsem na svoje neposredno preizkušanje transakcij. |
| --- | --- |

6.

Sodišče za določitev velikosti vzorcev, potrebnih za zagotovitev zanesljivih rezultatov, uporablja model revizijskega zagotovila. Pri tem oceni, kakšno je tveganje, da se v transakcijah pojavijo napake (tveganje pri delovanju) ter da nadzorni in kontrolni sistemi teh napak ne preprečijo ali odkrijejo in popravijo (tveganje pri kontroli). Ko so sistemi preizkušeni in je ugotovljeno, da so uspešni, se lahko z njimi pridobi del zagotovila o pravilnosti transakcij. Sodišče se v praksi zanaša predvsem na svoje neposredno preizkušanje transakcij.

| 7. | Med preizkušanjem se podrobno preučijo izbrane transakcije, da se preveri, ali je bil zahtevek ali plačilo izračunano pravilno in v skladu z relevantnimi pravili in predpisi, ki urejajo porabo. Sodišče izbere vzorec transakcij, evidentiranih v proračunskih računovodskih izkazih, sledi plačilu do ravni končnega prejemnika (npr. kmeta, organizatorja tečaja usposabljanja, nosilca projekta razvojne pomoči) in na vsaki ravni preizkusi skladnost z relevantnimi pogoji. Če transakcija (na kateri koli ravni) ni pravilno izračunana ali če ne izpolnjuje katere od zakonskih zahtev ali pogodbenih določb, se šteje, da vsebuje napako. |
| --- | --- |

7.

Med preizkušanjem se podrobno preučijo izbrane transakcije, da se preveri, ali je bil zahtevek ali plačilo izračunano pravilno in v skladu z relevantnimi pravili in predpisi, ki urejajo porabo. Sodišče izbere vzorec transakcij, evidentiranih v proračunskih računovodskih izkazih, sledi plačilu do ravni končnega prejemnika (npr. kmeta, organizatorja tečaja usposabljanja, nosilca projekta razvojne pomoči) in na vsaki ravni preizkusi skladnost z relevantnimi pogoji. Če transakcija (na kateri koli ravni) ni pravilno izračunana ali če ne izpolnjuje katere od zakonskih zahtev ali pogodbenih določb, se šteje, da vsebuje napako.

Kako Sodišče ovrednoti in predstavi rezultate preizkušanja transakcij

| 8. | Napake v transakcijah se pojavljajo zaradi različnih vzrokov in v številnih različnih oblikah, odvisno od narave kršitve in posameznega kršenega pravila ali pogodbene zahteve. Nanašajo se lahko na „pogoj za plačilo“ ali na „drugo vprašanje skladnosti“. |
| --- | --- |

8.

Napake v transakcijah se pojavljajo zaradi različnih vzrokov in v številnih različnih oblikah, odvisno od narave kršitve in posameznega kršenega pravila ali pogodbene zahteve. Nanašajo se lahko na „pogoj za plačilo“ ali na „drugo vprašanje skladnosti“.

| 9. | Sodišče napake razvršča tako:






  — | ali so količinsko opredeljive ali |
| --- | --- | --- |

9.

Sodišče napake razvršča tako:

—

ali so količinsko opredeljive ali

| — | količinsko neopredeljive, kadar ni mogoče izmeriti, kolikšen del zneska, plačanega ali prejetega iz proračuna EU, je bil nepravilen, in kadar se napaka nanaša na „drugo vprašanje skladnosti“ (3) ter |
| --- | --- |

—

količinsko neopredeljive, kadar ni mogoče izmeriti, kolikšen del zneska, plačanega ali prejetega iz proračuna EU, je bil nepravilen, in kadar se napaka nanaša na „drugo vprašanje skladnosti“ (3) ter

| — | glede na njihovo naravo, zlasti ali se nanašajo na upravičenost (plačilo ni v skladu s pravili za upravičenost), nastanek (povračilo stroška, za katerega ni dokazano, da je dejansko nastal) ali točnost (plačilo ni pravilno izračunano). |
| --- | --- |

—

glede na njihovo naravo, zlasti ali se nanašajo na upravičenost (plačilo ni v skladu s pravili za upravičenost), nastanek (povračilo stroška, za katerega ni dokazano, da je dejansko nastal) ali točnost (plačilo ni pravilno izračunano).

| 10. | Sodišče izrazi pogostost pojavljanja napak tako, da predstavi delež transakcij v vzorcu, na katere so vplivale napake (količinsko opredeljive in neopredeljive), kar kaže, kakšna je verjetnost razširjenosti napak v skupini politik. |
| --- | --- |

10.

Sodišče izrazi pogostost pojavljanja napak tako, da predstavi delež transakcij v vzorcu, na katere so vplivale napake (količinsko opredeljive in neopredeljive), kar kaže, kakšna je verjetnost razširjenosti napak v skupini politik.

| 11. | Sodišče ocenjuje, da bo skupni finančni učinek količinsko opredeljivih napak dosegel najverjetnejšo stopnjo napake, ki je razvrščena v naslednje tri razpone:






  — | pod 2 %, |
| --- | --- | --- |

11.

Sodišče ocenjuje, da bo skupni finančni učinek količinsko opredeljivih napak dosegel najverjetnejšo stopnjo napake, ki je razvrščena v naslednje tri razpone:

—

pod 2 %,

| — | med 2 % in 5 % ter |
| --- | --- |

—

med 2 % in 5 % ter

| — | nad 5 %. |
| --- | --- |

—

nad 5 %.

| 12. | Rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, so prikazani v Prilogi 1 k vsakemu poglavju od 2 do 9 in povzeti v
  tabeli 1.2
  . |
| --- | --- |

12.

Rezultati preizkušanja transakcij, ki ga je izvedlo Sodišče, so prikazani v Prilogi 1 k vsakemu poglavju od 2 do 9 in povzeti v
  tabeli 1.2
  .

Kako Sodišče ocenjuje sisteme in poroča o rezultatih

| 13. | Komisija (ter države članice in države upravičenke) vzpostavi(-jo) nadzorne in kontrolne sisteme za obvladovanje tveganj za proračun EU, vključno s pravilnostjo transakcij. Ocenjevanje uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti je torej ključni revizijski postopek, ki je zlasti koristen za oblikovanje priporočil za izboljšanje. |
| --- | --- |

13.

Komisija (ter države članice in države upravičenke) vzpostavi(-jo) nadzorne in kontrolne sisteme za obvladovanje tveganj za proračun EU, vključno s pravilnostjo transakcij. Ocenjevanje uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti je torej ključni revizijski postopek, ki je zlasti koristen za oblikovanje priporočil za izboljšanje.

| 14. | Za vsako skupino politik se uporablja več posameznih sistemov, pri čemer je za preizkus in oceno vsakega potrebnega precej časa. Sodišče zato običajno vsako leto izbere vzorec sistemov, ki jih preuči. Rezultati ocenjevanja sistemov so predstavljeni v obliki tabele z naslovom „Rezultati preverjanja sistemov“, ki je v Prilogi 2 k vsakemu poglavju od 2 do 9. Kjer je bilo revizijo mogoče zasnovati in izvesti tako, da se je ocenilo uspešnost sistemov, so ti sistemi razvrščeni kot „uspešni“ pri zmanjševanju tveganja napak v transakcijah, „delno uspešni“ (kadar obstajajo nekatere slabosti, ki vplivajo na operativno uspešnost) ali „neuspešni“ (kadar so slabosti na splošno zelo velike in zato v celoti ogrožajo operativno uspešnost). Za preostala področja / skupine politik so bili sistemi ocenjeni z vidika njihove skladnosti z uredbenimi zahtevami. |
| --- | --- |

14.

Za vsako skupino politik se uporablja več posameznih sistemov, pri čemer je za preizkus in oceno vsakega potrebnega precej časa. Sodišče zato običajno vsako leto izbere vzorec sistemov, ki jih preuči. Rezultati ocenjevanja sistemov so predstavljeni v obliki tabele z naslovom „Rezultati preverjanja sistemov“, ki je v Prilogi 2 k vsakemu poglavju od 2 do 9. Kjer je bilo revizijo mogoče zasnovati in izvesti tako, da se je ocenilo uspešnost sistemov, so ti sistemi razvrščeni kot „uspešni“ pri zmanjševanju tveganja napak v transakcijah, „delno uspešni“ (kadar obstajajo nekatere slabosti, ki vplivajo na operativno uspešnost) ali „neuspešni“ (kadar so slabosti na splošno zelo velike in zato v celoti ogrožajo operativno uspešnost). Za preostala področja / skupine politik so bili sistemi ocenjeni z vidika njihove skladnosti z uredbenimi zahtevami.

| 15. | Če so bili pridobljeni zadostni in ustrezni revizijski dokazi, Sodišče poda tudi skupno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov (tudi ta je predstavljena v Prilogi 2 k vsakemu poglavju od 2 do 9), v kateri so upoštevani ocena izbranih sistemov in rezultati preizkušanja transakcij. |
| --- | --- |

15.

Če so bili pridobljeni zadostni in ustrezni revizijski dokazi, Sodišče poda tudi skupno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov (tudi ta je predstavljena v Prilogi 2 k vsakemu poglavju od 2 do 9), v kateri so upoštevani ocena izbranih sistemov in rezultati preizkušanja transakcij.

Kako Sodišče ocenjuje poslovodske predstavitve Komisije in poroča o rezultatih

| 16. | Vsak generalni direktorat pripravi in objavi letno poročilo o dejavnostih, v katerem poroča o doseganju ciljev politik ter o upravljavskih in kontrolnih sistemih, vzpostavljenih za zagotavljanje pravilnosti transakcij in dobro porabo virov. Vsakemu letnemu poročilu o dejavnostih je priložena izjava generalnega direktorja, v kateri je med drugim navedeno, v kolikšni meri so bili viri porabljeni za njihov predviden namen in ali so kontrolni postopki zagotavljali pravilnost transakcij (4). Poročilo in izjava skupaj predstavljata ključni element notranje kontrole. |
| --- | --- |

16.

Vsak generalni direktorat pripravi in objavi letno poročilo o dejavnostih, v katerem poroča o doseganju ciljev politik ter o upravljavskih in kontrolnih sistemih, vzpostavljenih za zagotavljanje pravilnosti transakcij in dobro porabo virov. Vsakemu letnemu poročilu o dejavnostih je priložena izjava generalnega direktorja, v kateri je med drugim navedeno, v kolikšni meri so bili viri porabljeni za njihov predviden namen in ali so kontrolni postopki zagotavljali pravilnost transakcij (4). Poročilo in izjava skupaj predstavljata ključni element notranje kontrole.

| 17. | Sodišče oceni letna poročila o dejavnostih in priložene izjave, da ugotovi, v kolikšni meri pošteno odražajo finančno poslovodenje glede pravilnosti transakcij. To stori s pregledom in analizo, ki vključuje primerjavo z ugotovitvami Sodišča za zadevno področje oziroma področja. |
| --- | --- |

17.

Sodišče oceni letna poročila o dejavnostih in priložene izjave, da ugotovi, v kolikšni meri pošteno odražajo finančno poslovodenje glede pravilnosti transakcij. To stori s pregledom in analizo, ki vključuje primerjavo z ugotovitvami Sodišča za zadevno področje oziroma področja.

Kako Sodišče oblikuje svoje mnenje

| 18. | Sodišče ovrednoti najverjetnejšo ocenjeno stopnjo napake glede na 2-odstotni prag pomembnosti, da bi ob upoštevanju tudi drugih dokazov ugotovilo, ali v transakcijah ni pomembnih napak („neprilagojeno“ mnenje), ali nanje vpliva pomembna stopnja napake („negativno“ mnenje) oziroma ali pomembna stopnja napake vpliva le na omejen del populacije (mnenje s „pridržkom“). |
| --- | --- |

18.

Sodišče ovrednoti najverjetnejšo ocenjeno stopnjo napake glede na 2-odstotni prag pomembnosti, da bi ob upoštevanju tudi drugih dokazov ugotovilo, ali v transakcijah ni pomembnih napak („neprilagojeno“ mnenje), ali nanje vpliva pomembna stopnja napake („negativno“ mnenje) oziroma ali pomembna stopnja napake vpliva le na omejen del populacije (mnenje s „pridržkom“).

---

(1)  Vključno s pojasnili.

(2)  Zlasti letna poročila o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev Komisije (glej odstavka 16 in 17) ter zbirno poročilo.

(3)  V nekaterih primerih so pri shemah odhodkov določene pravne zahteve za upravičence, vendar je predvideno, da nespoštovanje teh zahtev ne vpliva na pravice prejemnika do plačila, ampak vodi do finančnega popravka ali denarne kazni. Primer tega je „navzkrižna skladnost“ v kmetijstvu. Te zahteve izvirajo iz zakonodaje o varstvu okolja, zdravja ljudi, živali in rastlin, dobrega počutja živali (predpisane zahteve ravnanja) in ohranjanju kmetijskih zemljišč v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih. Če prejemnik neposrednih plačil SKP ne spoštuje s tem povezanih zahtev navzkrižne skladnosti, se njegova neposredna plačila zmanjšajo ali ukinejo. Kadar Sodišče odkrije kršitve zahtev navzkrižne skladnosti, jih razvrsti kot količinsko neopredeljive napake, ki tako niso zajete v najverjetnejšo stopnjo napake.

(4)  Dodatne informacije o teh postopkih in povezave do najnovejših poročil so na voljo na spletni strani http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm.

---

POGLAVJE 2

Prihodki

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti proračunskega področja

Obseg revizije in revizijski pristop

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV in BND

Pravilnost transakcij

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV in BND

Drugi prihodki

Uspešnost sistemov

Tradicionalna lastna sredstva

Lastna sredstva iz DDV

Lastna sredstva iz BND

Sestavljanje nacionalnih računov v državah članicah

Splošni in posebni pridržki

Preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 2.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o prihodkih, ki jih sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Ključne finančne informacije o prihodkih so predstavljene v
  tabeli 2.1.
  Lastna sredstva so daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (94,1 %). |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

2.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o prihodkih, ki jih sestavljajo lastna sredstva in drugi prihodki. Ključne finančne informacije o prihodkih so predstavljene v
  tabeli 2.1.
  Lastna sredstva so daleč največji vir financiranja proračunskih odhodkov (94,1 %).

Tabela 2.1 –   Prihodki – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Vrsta prihodkov | Opis | Prihodki leta 2009 | % |
| 1 | Tradicionalna lastna sredstva | proizvodna dajatev za sladkor (poglavje 11) | 132 | 0,1 |
| | carinske dajatve (poglavje 12) | 14 397 | 12,3 |
| Lastna sredstva iz DDV | sredstva iz naslova DDV (davek na dodano vrednost) za tekoče proračunsko leto (poglavje 13) | 13 743 | 11,7 |
| Lastna sredstva iz BND | sredstva iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) za tekoče proračunsko leto (poglavje 14) | 82 413 | 70,3 |
| Popravek proračunskih neravnovesij | popravek za Združeno kraljestvo (poglavje 15) | – 315 | –0,3 |
| Bruto znižanje letnih prispevkov na osnovi BND | znižanje za Nizozemsko in Švedsko (Chapter 16) | 4 | 0,0 |
| | LASTNA SREDSTVA SKUPAJ | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | presežki, neporabljena sredstva in popravki | 330 | 0,3 |
| 4 | | prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti | 781 | 0,7 |
| 5 | | prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 258 | 0,2 |
| 6 | | prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | zamudne obresti in globe | 933 | 0,8 |
| 8 | | najemanje in dajanje posojil | 4 | 0,0 |
| 9 | | razni prihodki | 61 | 0,1 |
| | | DRUGI PRIHODKI SKUPAJ | 6 912 | 5,9 |
| Skupni prihodki za leto | 117 285 | 100,0 |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Vrsta prihodkov

Opis

Prihodki leta 2009

%

1

Tradicionalna lastna sredstva

proizvodna dajatev za sladkor (poglavje 11)

132

0,1

carinske dajatve (poglavje 12)

14 397

12,3

Lastna sredstva iz DDV

sredstva iz naslova DDV (davek na dodano vrednost) za tekoče proračunsko leto (poglavje 13)

13 743

11,7

Lastna sredstva iz BND

sredstva iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) za tekoče proračunsko leto (poglavje 14)

82 413

70,3

Popravek proračunskih neravnovesij

popravek za Združeno kraljestvo (poglavje 15)

– 315

–0,3

Bruto znižanje letnih prispevkov na osnovi BND

znižanje za Nizozemsko in Švedsko (Chapter 16)

4

0,0

LASTNA SREDSTVA SKUPAJ

110 373

94,1

3

presežki, neporabljena sredstva in popravki

330

0,3

4

prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Skupnosti

781

0,7

5

prihodki iz upravnega poslovanja institucij

258

0,2

6

prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Skupnosti

4 545

3,9

7

zamudne obresti in globe

933

0,8

8

najemanje in dajanje posojil

4

0,0

9

razni prihodki

61

0,1

DRUGI PRIHODKI SKUPAJ

6 912

5,9

Skupni prihodki za leto

117 285

100,0

Vir: letni računovodski izkazi, 2009.

Posebne značilnosti proračunskega področja

| 2.2 | Lastnih sredstev je troje vrst (1): tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve pri uvozu in proizvodna dajatev za sladkor, tradicionalna lastna sredstva), lastna sredstva, izračunana na osnovi davka na dodano vrednost (DDV), ki ga zberejo države članice, in lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku (BND) držav članic. |
| --- | --- |

2.2

Lastnih sredstev je troje vrst (1): tradicionalna lastna sredstva (carinske dajatve pri uvozu in proizvodna dajatev za sladkor, tradicionalna lastna sredstva), lastna sredstva, izračunana na osnovi davka na dodano vrednost (DDV), ki ga zberejo države članice, in lastna sredstva, ki temeljijo na bruto nacionalnem dohodku (BND) držav članic.

| 2.3 | Tradicionalna lastna sredstva določijo in zberejo države članice. Tri četrtine teh zneskov se plačajo Uniji, preostala četrtina pa se zadrži za stroške zbiranja. Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz o določitvah dajatev (izkaz računa „A“) in četrtletni izkaz o tistih določitvah dajatev, ki niso vključene vanj (račun „B“) (2). |
| --- | --- |

2.3

Tradicionalna lastna sredstva določijo in zberejo države članice. Tri četrtine teh zneskov se plačajo Uniji, preostala četrtina pa se zadrži za stroške zbiranja. Vsaka država članica pošlje Komisiji mesečni izkaz o določitvah dajatev (izkaz računa „A“) in četrtletni izkaz o tistih določitvah dajatev, ki niso vključene vanj (račun „B“) (2).

| 2.4 | Lastna sredstva iz DDV in BND so prispevki, ki izvirajo iz uporabe enotnih stopenj pri teoretično usklajenih osnovah držav članic za odmero DDV ali pri BND držav članic in so izračunani po pravilih Unije. |
| --- | --- |

2.4

Lastna sredstva iz DDV in BND so prispevki, ki izvirajo iz uporabe enotnih stopenj pri teoretično usklajenih osnovah držav članic za odmero DDV ali pri BND držav članic in so izračunani po pravilih Unije.

| 2.5 | V skladu s Sklepom 2007/436/ES, Euratom se nekaterim državam članicam v obdobju 2007–2013 odobri znižanje deleža prevzetih obveznosti iz sredstev iz DDV (3) in bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND (4). Poleg tega je Združenemu kraljestvu odobren popravek proračunskih neravnovesij („popravek za Združeno kraljestvo“), ki zajema znižanje njegovih plačil lastnih sredstev iz BND. |
| --- | --- |

2.5

V skladu s Sklepom 2007/436/ES, Euratom se nekaterim državam članicam v obdobju 2007–2013 odobri znižanje deleža prevzetih obveznosti iz sredstev iz DDV (3) in bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND (4). Poleg tega je Združenemu kraljestvu odobren popravek proračunskih neravnovesij („popravek za Združeno kraljestvo“), ki zajema znižanje njegovih plačil lastnih sredstev iz BND.

| 2.6 | Sredstva iz BND se uporabljajo za uravnoteženje proračuna. Vsaka prijava prenizkega BND za državo članico – ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz BND – povzroči povečanje prispevkov drugih držav članic, dokler se težave ne odkrije in popravi. |
| --- | --- |

2.6

Sredstva iz BND se uporabljajo za uravnoteženje proračuna. Vsaka prijava prenizkega BND za državo članico – ki sicer ne vpliva na skupna lastna sredstva iz BND – povzroči povečanje prispevkov drugih držav članic, dokler se težave ne odkrije in popravi.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 2.7 | Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Pri reviziji prihodkov je bil na ravni Komisije preizkušen reprezentativen statistični vzorec 62 nalogov za izterjavo iz evidenc Komisije o prejemih vseh prihodkov (glej
  Prilogo 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.7

Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Pri reviziji prihodkov je bil na ravni Komisije preizkušen reprezentativen statistični vzorec 62 nalogov za izterjavo iz evidenc Komisije o prejemih vseh prihodkov (glej
  Prilogo 2.1
  ).

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.8 | Sodišče v revizijo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ne more zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izognil carinskemu nadzoru. |
| --- | --- |

2.8

Sodišče v revizijo transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi, ne more zajeti neprijavljenega uvoza ali uvoza, ki se je izognil carinskemu nadzoru.

| 2.9 | Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v treh državah članicah (5) ter pregledalo njihove računovodske sisteme za tradicionalna lastna sredstva. Preučilo je tok dajatev od njihove določitve do prijave Komisiji, da bi se pridobilo razumno zagotovilo o točnosti vknjiženih zneskov. Revizorji so v vsaki od teh treh držav članic pregledali naključni vzorec 30 uvoznih deklaracij. |
| --- | --- |

2.9

Sodišče je ocenilo nadzorne in kontrolne sisteme v treh državah članicah (5) ter pregledalo njihove računovodske sisteme za tradicionalna lastna sredstva. Preučilo je tok dajatev od njihove določitve do prijave Komisiji, da bi se pridobilo razumno zagotovilo o točnosti vknjiženih zneskov. Revizorji so v vsaki od teh treh držav članic pregledali naključni vzorec 30 uvoznih deklaracij.

| 2.10 | Pri petih izterjavah, povezanih s tradicionalnimi lastnimi sredstvi, iz vzorca iz odstavka 2.7 je Sodišče pregledalo skladnost izbranih mesečnih izkazov in z njimi povezanih računovodskih evidenc v državah članicah (6). |
| --- | --- |

2.10

Pri petih izterjavah, povezanih s tradicionalnimi lastnimi sredstvi, iz vzorca iz odstavka 2.7 je Sodišče pregledalo skladnost izbranih mesečnih izkazov in z njimi povezanih računovodskih evidenc v državah članicah (6).

| 2.11 | Ocenilo je nadzorne in kontrolne sisteme v Komisiji, vključno z njenimi inšpekcijskimi pregledi v državah članicah. Ocenilo je tudi nadzorno vlogo odbora ACOR (7). |
| --- | --- |

2.11

Ocenilo je nadzorne in kontrolne sisteme v Komisiji, vključno z njenimi inšpekcijskimi pregledi v državah članicah. Ocenilo je tudi nadzorno vlogo odbora ACOR (7).

| 2.12 | Upoštevalo je rezultate svoje posebne revizije o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz, ki jo je izvedlo v letih 2008 in 2009 v devetih državah članicah (8). |
| --- | --- |

2.12

Upoštevalo je rezultate svoje posebne revizije o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz, ki jo je izvedlo v letih 2008 in 2009 v devetih državah članicah (8).

Lastna sredstva iz DDV in BND

| 2.13 | Lastna sredstva iz DDV in BND temeljijo na makroekonomski statistiki, pri kateri povezanih transakcij ni mogoče neposredno revidirati. Zato so bili kot izhodišče revizije uporabljeni makroekonomski agregati, ki so jih pripravile države članice in jih posredovale Komisiji, nato pa so bili pri njej ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo podatkov, s katerimi se ugotovijo zneski, ki bodo zajeti v končne računovodske izkaze. Tako je Sodišče preučilo sestavljanje proračuna in točnost prispevkov držav članic. |
| --- | --- |

2.13

Lastna sredstva iz DDV in BND temeljijo na makroekonomski statistiki, pri kateri povezanih transakcij ni mogoče neposredno revidirati. Zato so bili kot izhodišče revizije uporabljeni makroekonomski agregati, ki so jih pripravile države članice in jih posredovale Komisiji, nato pa so bili pri njej ocenjeni sistemi Komisije za obdelavo podatkov, s katerimi se ugotovijo zneski, ki bodo zajeti v končne računovodske izkaze. Tako je Sodišče preučilo sestavljanje proračuna in točnost prispevkov držav članic.

| 2.14 | Pri reviziji so bili ocenjeni tudi nadzorni in kontrolni sistemi Komisije, namenjeni pridobivanju zagotovila, da so ta sredstva pravilno izračunana in zbrana, ter vlogi odborov ACOR in BND (9). |
| --- | --- |

2.14

Pri reviziji so bili ocenjeni tudi nadzorni in kontrolni sistemi Komisije, namenjeni pridobivanju zagotovila, da so ta sredstva pravilno izračunana in zbrana, ter vlogi odborov ACOR in BND (9).

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 2.15 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 2.1
  . |
| --- | --- |

2.15

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 2.1
  .

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.16 | Sodišče je ugotovilo, da v izkazih, ki so jih države članice poslale Komisiji, na splošno ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

2.16

Sodišče je ugotovilo, da v izkazih, ki so jih države članice poslale Komisiji, na splošno ni bilo pomembnih napak.

Lastna sredstva iz DDV in BND

| 2.17 | Sodišče je ugotovilo, da v izračunih in plačilih prispevkov držav članic ni pomembnih napak. Vendar je Komisija decembra 2009 našla napako pri svojem izračunu predhodnih ocen popravka za Združeno kraljestvo za leti 2008 in 2009, ki je za prvo leto pomenila precenitev v višini 138 milijonov EUR, za drugo pa 458 milijonov EUR. Ker je bil popravek za Združeno kraljestvo za leto 2008 vnesen v proračun za leto 2009, so države članice, ki ga financirajo, leta 2009 prispevale več, kot bi morale. To bo popravljeno šele, ko bodo v proračun za prihodnja leta vnesene popravljene ocene. |
| --- | --- |

2.17

Sodišče je ugotovilo, da v izračunih in plačilih prispevkov držav članic ni pomembnih napak. Vendar je Komisija decembra 2009 našla napako pri svojem izračunu predhodnih ocen popravka za Združeno kraljestvo za leti 2008 in 2009, ki je za prvo leto pomenila precenitev v višini 138 milijonov EUR, za drugo pa 458 milijonov EUR. Ker je bil popravek za Združeno kraljestvo za leto 2008 vnesen v proračun za leto 2009, so države članice, ki ga financirajo, leta 2009 prispevale več, kot bi morale. To bo popravljeno šele, ko bodo v proračun za prihodnja leta vnesene popravljene ocene.

| 2.17 | Ko je Komisija ugotovila ta odstopanja, je o njih obvestila države članice in Sodišče. Vse države članice so se strinjale o izvedbi potrebnih ukrepov za odpravo pomanjkljivosti v okviru rutinskih postopkov sprememb in posodobitev. |
| --- | --- |

2.17

Drugi prihodki

| 2.18 | Sodišče je ugotovilo, da v preizkušenih transakcijah pri drugih prihodkih na splošno ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

2.18

Sodišče je ugotovilo, da v preizkušenih transakcijah pri drugih prihodkih na splošno ni bilo pomembnih napak.

USPEŠNOST SISTEMOV

| 2.19 | Rezultati pregleda sistemov so povzeti v
  Prilogi 2.2
  . |
| --- | --- |

2.19

Rezultati pregleda sistemov so povzeti v
  Prilogi 2.2
  .

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.20 | Kot v prejšnjih letih (10) je Sodišče opozorilo na težave v postopkih in sistemih, ki vplivajo na zneske, vknjižene na račune B, in bi jih bilo treba odpraviti. Te so se zlasti nanašale na zamude pri izterjavi dajatev, pozno dajanje na voljo izterjanih zneskov (11) in neupravičene odpise carinskih dajatev (12). |
| --- | --- |

2.20

Kot v prejšnjih letih (10) je Sodišče opozorilo na težave v postopkih in sistemih, ki vplivajo na zneske, vknjižene na račune B, in bi jih bilo treba odpraviti. Te so se zlasti nanašale na zamude pri izterjavi dajatev, pozno dajanje na voljo izterjanih zneskov (11) in neupravičene odpise carinskih dajatev (12).

| 2.20 | Komisija bo zahtevala od zadevnih držav članic, da sprejmejo ukrepe za odpravo odkritih pomanjkljivosti. Po potrebi se bo zahtevalo plačilo zneskov tradicionalnih lastnih sredstev, ki niso bili poravnani v celoti, skupaj z morebitnimi zapadlimi obrestmi. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | V dveh revidiranih državah članicah (13) nacionalni organi niso mogli v celoti upravičiti zneskov, vknjiženih na račune B, ker se niso ujemali s povezanimi dokumenti. Poleg tega je Sodišče pri pregledu skladnosti računov A ugotovilo podobne razlike (14). |
| --- | --- |

2.21

V dveh revidiranih državah članicah (13) nacionalni organi niso mogli v celoti upravičiti zneskov, vknjiženih na račune B, ker se niso ujemali s povezanimi dokumenti. Poleg tega je Sodišče pri pregledu skladnosti računov A ugotovilo podobne razlike (14).

| 2.21 | Zadevne države članice bodo pozvane k utemeljitvi zneskov na računih, plačilu morebitnih ugotovljenih neplačanih delov zneskov tradicionalnih lastnih sredstev, v primeru zamude pri dajanju na voljo pa bo zahtevano tudi plačilo zamudnih obresti. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Komisija meni, da v primerih, ko je bilo zaseženo blago, ki je bilo nezakonito vneseno na carinsko območje Skupnosti, nastalega carinskega dolga ni treba vknjižiti na račune B. Sodišče Evropske unije je v sodbi aprila 2009 (15) menilo, da mora za ugasnitev carinskega dolga tak zaseg blaga nastopiti, preden gre to blago prek prvega carinskega urada znotraj tega območja. Zato morajo biti po mnenju Računskega sodišča dolgovi, nastali za blago, ki je bilo zaseženo po tej fazi, dejansko vknjiženi na račune. |
| --- | --- |

2.22

Komisija meni, da v primerih, ko je bilo zaseženo blago, ki je bilo nezakonito vneseno na carinsko območje Skupnosti, nastalega carinskega dolga ni treba vknjižiti na račune B. Sodišče Evropske unije je v sodbi aprila 2009 (15) menilo, da mora za ugasnitev carinskega dolga tak zaseg blaga nastopiti, preden gre to blago prek prvega carinskega urada znotraj tega območja. Zato morajo biti po mnenju Računskega sodišča dolgovi, nastali za blago, ki je bilo zaseženo po tej fazi, dejansko vknjiženi na račune.

| 2.22 | Stališče Komisije temelji na členu 867a Uredbe (EGS) št. 2454/93 o izvajanju carinskega zakonika Skupnosti, po katerem se šteje, da se je za zaseženo in odvzeto blago začel postopek carinskega skladiščenja. Za blago v tem postopku se carinski dolg ne določi in ne vknjiži. Sodba Sodišča iz leta 2009 ni pokrivala ustreznosti člena 867a za obravnavo carinskega dolga za zaseženo blago, zato je Komisija čakala na izid podobne zadeve, C-230/08. Komisija ocenjuje posledice nedavne sodbe v tej zadevi in nadaljnjega ukrepanja v zvezi z njo. V vsakem primeru bo za zaseženo blago, ne glede na to, kje je bilo zaseženo, carinski dolg ugasnil, ko bo začel veljati posodobljeni carinski zakonik. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Revizije na kraju samem, ki jih je opravilo Sodišče, so pokazale pomanjkljivosti v nacionalnem carinskem nadzoru, zlasti pri izvajanju analize tveganja za izbiro gospodarskih subjektov in uvoza, za katere se izvedejo carinske kontrole (16). To povečuje tveganje, da nepravilnosti ne bodo odkrite, kar bi lahko privedlo do izgube tradicionalnih lastnih sredstev. |
| --- | --- |

2.23

Revizije na kraju samem, ki jih je opravilo Sodišče, so pokazale pomanjkljivosti v nacionalnem carinskem nadzoru, zlasti pri izvajanju analize tveganja za izbiro gospodarskih subjektov in uvoza, za katere se izvedejo carinske kontrole (16). To povečuje tveganje, da nepravilnosti ne bodo odkrite, kar bi lahko privedlo do izgube tradicionalnih lastnih sredstev.

| 2.23 | Države članice morajo vzpostaviti sisteme carinske kontrole na podlagi ustreznih metod analize tveganja. Pomanjkljivosti, na katere opozarja Sodišče, se nanašajo na tri države članice. V eni od njih je do enakih ugotovitev prišlo tudi Sodišče v okviru revizije poenostavljenih postopkov. Komisija spremlja sprejete ukrepe. V ostalih dveh državah se pomanjkljivosti nanašajo na odsotnost naključnega elementa v sistemu izbire deklaracije / trgovca. V eni od držav so nacionalni organi uvedli sanacijske ukrepe. V drugi je bil naključni element sicer uporabljen, vendar ni bil vključen v samodejni sistem izbire uvoznih deklaracij / trgovcev za pregled. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Poleg tega je Sodišče v svojem nedavnem posebnem poročilu (17) o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz (18) ugotovilo velike slabosti v kontrolah v vseh obiskanih državah članicah in veliko pogostost napak v večini teh držav. Ker se v teh državah članicah zbere več kot polovica vseh tradicionalnih sredstev in se približno dve tretjini vseh carinskih deklaracij v EU vloži s pomočjo poenostavljenih postopkov, te slabosti v kontrolah vplivajo na delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic za področje tradicionalnih lastnih sredstev. To nato povzroča tveganje, da ne bodo zbrani pravilni zneskitradicionalnih lastnih sredstev. |
| --- | --- |

2.24

Poleg tega je Sodišče v svojem nedavnem posebnem poročilu (17) o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz (18) ugotovilo velike slabosti v kontrolah v vseh obiskanih državah članicah in veliko pogostost napak v večini teh držav. Ker se v teh državah članicah zbere več kot polovica vseh tradicionalnih sredstev in se približno dve tretjini vseh carinskih deklaracij v EU vloži s pomočjo poenostavljenih postopkov, te slabosti v kontrolah vplivajo na delovanje nadzornih in kontrolnih sistemov držav članic za področje tradicionalnih lastnih sredstev. To nato povzroča tveganje, da ne bodo zbrani pravilni zneskitradicionalnih lastnih sredstev.

| 2.24 | Komisija se strinja s Sodiščem, da je carinske kontrole mogoče izboljšati in da jih je treba razviti glede na izkušnje in dobro prakso.

  Komisija je ukrepala v pomoč državam članicam, v katerih se postopki še razvijajo. Zagotovljene so bile podrobne smernice in usposabljanje o njihovi najboljši uporabi. Rezultati bodo preučeni med kontrolnimi obiski v letih 2010 in 2011. Poleg tega je Komisija v letih 2009 in 2010 v vsaki državi članici opravila posebne inšpekcijske preglede njihovih strategij carinskih kontrol. Komisija je na podlagi teh inšpekcijskih pregledov in ugotovitev revizijskega dela Sodišča že zahtevala ukrepe za odpravo pomanjkljivosti. V letu 2010 bo pripravila tematsko poročilo o strategiji carinskih kontrol v državah članicah, v katero bo vključila svoje ugotovitve in ugotovitve Sodišča. Razprava o tem bo v Svetovalnem odboru za lastna sredstva Skupnosti, pri čemer bodo glavni cilj izboljšave na tem področju. |
| --- | --- |

2.24

Komisija je ukrepala v pomoč državam članicam, v katerih se postopki še razvijajo. Zagotovljene so bile podrobne smernice in usposabljanje o njihovi najboljši uporabi. Rezultati bodo preučeni med kontrolnimi obiski v letih 2010 in 2011. Poleg tega je Komisija v letih 2009 in 2010 v vsaki državi članici opravila posebne inšpekcijske preglede njihovih strategij carinskih kontrol. Komisija je na podlagi teh inšpekcijskih pregledov in ugotovitev revizijskega dela Sodišča že zahtevala ukrepe za odpravo pomanjkljivosti. V letu 2010 bo pripravila tematsko poročilo o strategiji carinskih kontrol v državah članicah, v katero bo vključila svoje ugotovitve in ugotovitve Sodišča. Razprava o tem bo v Svetovalnem odboru za lastna sredstva Skupnosti, pri čemer bodo glavni cilj izboljšave na tem področju.

Lastna sredstva iz DDV

| 2.25 | Izhodiščna točka za izračun lastnih sredstev iz DDV je dejansko zbran DDV v državah članicah (19). Po oceni študije za količinsko opredelitev in analizo razlike pri DDV v državah članicah EU-25 (razen Cipra) (20), ki jo je septembra 2009 objavila Komisija, je razlika med zbranimi prejemki iz DDV in teoretično neto obveznostjo iz DDV v obdobju 2004–2006 povprečno 13 %. Za države članice, katerih osnova za DDV je pod zgornjo omejitvijo (21), bi se v primeru odprave omenjene razlike pri DDV povečal prispevek iz DDV v proračun EU. Zaradi tega bi se zmanjšali prispevki iz BND, čeprav bi bil vpliv na posamezne države članice različen. |
| --- | --- |

2.25

Izhodiščna točka za izračun lastnih sredstev iz DDV je dejansko zbran DDV v državah članicah (19). Po oceni študije za količinsko opredelitev in analizo razlike pri DDV v državah članicah EU-25 (razen Cipra) (20), ki jo je septembra 2009 objavila Komisija, je razlika med zbranimi prejemki iz DDV in teoretično neto obveznostjo iz DDV v obdobju 2004–2006 povprečno 13 %. Za države članice, katerih osnova za DDV je pod zgornjo omejitvijo (21), bi se v primeru odprave omenjene razlike pri DDV povečal prispevek iz DDV v proračun EU. Zaradi tega bi se zmanjšali prispevki iz BND, čeprav bi bil vpliv na posamezne države članice različen.

| 2.25 | Sodišče priznava, da je izhodiščna točka za izračun letne osnove DDV, na podlagi katere se izračuna znesek obveznosti za lastna sredstva iz DDV, vrednost zbranih prejemkov iz DDV, ki so bili dejansko pobrani v tistem letu. Čeprav bi zmanjšanje razlike v DDV teoretično lahko povzročilo povečanje plačanih lastnih sredstev iz DDV, se je zakonodajalec odločil za metodo, po kateri bi bilo morebitno povečanje lastnih sredstev iz DDV s proračunskega vidika nevtralizirano z ustreznim zmanjšanjem zneska, zbranega iz virov BND. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Pridržki so sredstvo, ki Komisiji omogoča, da dvomljive elemente v poročilih o DDV, ki jih predložijo države članice, popravi tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let. Leta 2009 je bilo uvedenih 67 pridržkov, umaknjenih pa 63. Na koncu leta je bilo skupno število pridržkov 167 (glej
  tabelo 2.2
  ). Čeprav je Sodišče ugotovilo izboljšave pri umikanju dolgo neodpravljenih pridržkov v zvezi z DDV, jih je bilo na koncu leta 2009 še vedno 20, ki so se nanašali na obdobje pred letom 2000 (v primerjavi s 34 na koncu leta 2008). |
| --- | --- |

2.26

Pridržki so sredstvo, ki Komisiji omogoča, da dvomljive elemente v poročilih o DDV, ki jih predložijo države članice, popravi tudi po izteku zakonsko določenega roka štirih let. Leta 2009 je bilo uvedenih 67 pridržkov, umaknjenih pa 63. Na koncu leta je bilo skupno število pridržkov 167 (glej
  tabelo 2.2
  ). Čeprav je Sodišče ugotovilo izboljšave pri umikanju dolgo neodpravljenih pridržkov v zvezi z DDV, jih je bilo na koncu leta 2009 še vedno 20, ki so se nanašali na obdobje pred letom 2000 (v primerjavi s 34 na koncu leta 2008).

| 2.26 | Proaktivni ukrepi za umik starih pridržkov se nadaljujejo. Leta 2008 je Komisija vse stare pridržke razvrstila glede na tveganje in z zadevnimi državami članicami začela reševati vprašanja ob upoštevanju te prednostne razvrstitve. Ta strategija je prve sadove obrodila leta 2009, zdaj jim sledijo novi: v letu 2010 je bilo umaknjenih še sedem najstarejših pridržkov. Komisija je prepričana, da je bil dosežen dober napredek. V letih 2010 in 2011 so predvideni dodatni sestanki upravljavcev. |
| --- | --- |

2.26

Tabela 2.2 –   Pridržki v zvezi z DDV dne 31.12.2009

| Država članica | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2008 | Pridržki, uvedeni leta 2009 | Pridržki, umaknjeni leta 2009 | Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2009 | Leto uvedbe pridržkov, veljavnih 31.12.2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgija | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bolgarija | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Češka | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Danska | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Nemčija | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Estonija | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Irska | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Grčija | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Španija | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Francija | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Italija | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Ciper | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Latvija | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Litva | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Luksemburg | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Madžarska | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Nizozemska | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Romunija | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Avstrija | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Poljska | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugalska | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Slovenija | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovaška | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Finska | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Švedska | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Združeno kraljestvo | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| Skupaj | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Država članica

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2008

Pridržki, uvedeni leta 2009

Pridržki, umaknjeni leta 2009

Število neodpravljenih pridržkov dne 31.12.2009

Leto uvedbe pridržkov, veljavnih 31.12.2009)

Belgija

8

0

5

3

2000

Bolgarija

0

1

0

1

2007

Češka

8

1

0

9

2004

Danska

0

5

0

5

2004

Nemčija

18

1

15

4

2001

Estonija

8

0

0

8

2004

Irska

16

1

0

17

1998

Grčija

10

4

3

11

1998

Španija

3

0

1

2

2001

Francija

4

6

0

10

1993

Italija

14

2

7

9

1995

Ciper

3

1

1

3

2004

Latvija

2

4

1

5

2004

Litva

2

12

7

7

2005

Luksemburg

2

1

0

3

2004

Madžarska

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Nizozemska

5

3

1

7

2002

Romunija

0

0

0

0

—

Avstrija

11

4

10

5

2002

Poljska

3

3

0

6

2004

Portugalska

9

1

0

10

1996

Slovenija

0

3

0

3

2004

Slovaška

5

0

2

3

2004

Finska

8

4

2

10

1995

Švedska

9

2

4

7

1995

Združeno kraljestvo

4

1

0

5

1998

Skupaj

163

67

63

167

Vir: Evropska komisija.

Lastna sredstva iz BND

Sestavljanje nacionalnih računov v državah članicah

| 2.27 | Komisija je v svojem poročilu Svetu (Ecofin) o statistiki grškega javnofinančnega primanjkljaja in dolga (22) podvomila o kakovosti grških makroekonomskih statističnih podatkov, vključno s tistimi v nacionalnih računih. Komisija in Svet sta podvomila v uspešnost delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov nacionalnega statističnega urada Grčije, ki pripravlja tudi podatke o BND za izračun lastnih sredstev. |
| --- | --- |

2.27

Komisija je v svojem poročilu Svetu (Ecofin) o statistiki grškega javnofinančnega primanjkljaja in dolga (22) podvomila o kakovosti grških makroekonomskih statističnih podatkov, vključno s tistimi v nacionalnih računih. Komisija in Svet sta podvomila v uspešnost delovanja nadzornih in kontrolnih sistemov nacionalnega statističnega urada Grčije, ki pripravlja tudi podatke o BND za izračun lastnih sredstev.

| 2.27 | Citirano poročilo obravnava podatke o javnofinančnem primanjkljaju in dolgu Grčije. Temeljita analiza potencialnega učinka težav, ki so se pokazale v tem preverjanju javnofinančnega primanjkljaja in dolga ni razkrila pomembnejšega učinka na raven BDP/BND.

  Težave, navedene v poročilu Komisije z dne 8. januarja 2010, je Grčija začela obravnavati s sprejetjem novega zakona o grškem statističnem sistemu, vključno z ustanovitvijo novega statističnega organa (ELSTAT-a) za zagotovitev neodvisnosti in poštenosti statistike. |
| --- | --- |

2.27

Težave, navedene v poročilu Komisije z dne 8. januarja 2010, je Grčija začela obravnavati s sprejetjem novega zakona o grškem statističnem sistemu, vključno z ustanovitvijo novega statističnega organa (ELSTAT-a) za zagotovitev neodvisnosti in poštenosti statistike.

| 2.28 | Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih (23) izrazilo mnenje, da lahko razlike v nadzornih in kontrolnih sistemih nacionalnih statističnih uradov držav članic poslabšajo primerljivost, zanesljivost in izčrpnost nacionalnih računov. Eurostat še ni končal svoje ocene nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih uradih in še ni sprejel smernic za uporabo takšnih sistemov v državah članicah. |
| --- | --- |

2.28

Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih (23) izrazilo mnenje, da lahko razlike v nadzornih in kontrolnih sistemih nacionalnih statističnih uradov držav članic poslabšajo primerljivost, zanesljivost in izčrpnost nacionalnih računov. Eurostat še ni končal svoje ocene nadzornih in kontrolnih sistemov v nacionalnih statističnih uradih in še ni sprejel smernic za uporabo takšnih sistemov v državah članicah.

| 2.28 | Komisija meni, da je zanesljivost nacionalnih računov odvisna predvsem od posameznih uporabljenih statističnih virov in metod, njen pristop pri potrjevanju BND pa temelji na preverjanju in izboljševanju teh statističnih virov in metod. Dobro zasnovani nadzorni in kontrolni sistemi v nacionalnih statističnih inštitutih držav članic lahko prispevajo k odkrivanju in zmanjševanju tveganj za napake. Komisija je pripombe Sodišča o nadzornih in kontrolnih sistemih že upoštevala, kakor je navedeno v njenih odgovorih na odstavek 4.24 poročila za leto 2008. Poleg tega je Komisija med preverjanjem opisov metodologije za BND zbrala informacije o praksah držav članic, zlasti za namene delavnice, ki jo je organizirala decembra 2009. Komisija bo v skladu s cilji te delavnice določila in razvila dobro prakso za uporabo v državah članicah ter postopke ocenjevanja na tem področju. |
| --- | --- |

2.28

Splošni in posebni pridržki

| 2.29 | Ob koncu leta 2009 so obstajali splošni pridržki (24) za podatke o BND držav članic EU-15 za obdobje 2002 do 2006 in držav članic EU-10 za obdobje 2004 do 2006, ki bodo ostali, dokler ne bodo analizirani posodobljeni opisi metodologije za BND. |
| --- | --- |

2.29

Ob koncu leta 2009 so obstajali splošni pridržki (24) za podatke o BND držav članic EU-15 za obdobje 2002 do 2006 in držav članic EU-10 za obdobje 2004 do 2006, ki bodo ostali, dokler ne bodo analizirani posodobljeni opisi metodologije za BND.

| 2.30 | Na začetku leta 2009 je bilo neodpravljenih deset posebnih pridržkov (25) za BND, ki se nanašajo na obdobje od leta 1995 do leta 2001. Leta 2009 je Komisija umaknila šest pridržkov za Grčijo, tako da so na koncu leta ostali štirje (26). |
| --- | --- |

2.30

Na začetku leta 2009 je bilo neodpravljenih deset posebnih pridržkov (25) za BND, ki se nanašajo na obdobje od leta 1995 do leta 2001. Leta 2009 je Komisija umaknila šest pridržkov za Grčijo, tako da so na koncu leta ostali štirje (26).

| 2.30 | Komisija še naprej sodeluje z dvema državama, v zvezi s katerima za obdobje 1995–2001 še vedno obstajajo pridržki (1 za Grčijo in 3 za Združeno kraljestvo), da bi te lahko umaknili. |
| --- | --- |

2.30

Preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah

| 2.31 | Komisija (Eurostat) je leta 2009 izvedla obiske v 16 državah članicah zaradi preverjanja opisov metodologije za BND (27) in opravila neposredno preverjanje. Vendar je bilo to omejeno na zelo majhno število sestavnih delov BND v obiskanih državah članicah. V skladu s smernicami Eurostata se od tega pristopa neposrednega preverjanja ne pričakuje zaključkov o vseh delih ocen BND. |
| --- | --- |

2.31

Komisija (Eurostat) je leta 2009 izvedla obiske v 16 državah članicah zaradi preverjanja opisov metodologije za BND (27) in opravila neposredno preverjanje. Vendar je bilo to omejeno na zelo majhno število sestavnih delov BND v obiskanih državah članicah. V skladu s smernicami Eurostata se od tega pristopa neposrednega preverjanja ne pričakuje zaključkov o vseh delih ocen BND.

| 2.31 | Komisija uporablja neposredno preverjanje kot dopolnilo preverjanju opisov metodologije za BND z uporabo vprašalnika GIAQ. Po mnenju Komisije število sestavnih delov, ki jih je izbrala, zadošča za namene neposrednega preverjanja v skladu s „Smernicami za neposredno preverjanje“, ki jih je odobril Odbor BND. |
| --- | --- |

2.31

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 2.32 | Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 2.3
  . Sodišče opozarja na pred kratkim objavljeno posebno poročilo o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz, ki je podrobneje omenjeno v odstavku 2.24. Komisija bo morala upoštevati njegove zaključke in nadaljnje ukrepanje na podlagilastnih ugotovitev, ki izhajajo iz inšpekcijskih pregledov poenostavljenih postopkov in kontrolnih strategij držav članic in so navedene v njenem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2010. |
| --- | --- |

2.32

Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 2.3
  . Sodišče opozarja na pred kratkim objavljeno posebno poročilo o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz, ki je podrobneje omenjeno v odstavku 2.24. Komisija bo morala upoštevati njegove zaključke in nadaljnje ukrepanje na podlagilastnih ugotovitev, ki izhajajo iz inšpekcijskih pregledov poenostavljenih postopkov in kontrolnih strategij držav članic in so navedene v njenem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2010.

| 2.32 | Komisija je med inšpekcijskimi pregledi poenostavljenih postopkov in strategij carinskih kontrol odkrila tudi pomanjkljivosti pri kontrolnih postopkih držav članic ter bo še naprej ukrepala v skladu s svojimi ugotovitvami in ugotovitvami Sodišča. Takoj po zaključku tega ukrepanja bo imela Komisija celovitejšo podlago za oceno. |
| --- | --- |

2.32

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 2.33 | Sodišče na podlagi svojega revizijskega dela meni, da:






  — | v izjavah držav članic in njihovih plačilih tradicionalnih lastnih sredstev, |
| --- | --- | --- |

2.33

Sodišče na podlagi svojega revizijskega dela meni, da:

—

v izjavah držav članic in njihovih plačilih tradicionalnih lastnih sredstev,

| — | v izračunu prispevkov držav članic, ki ga je Komisija opravila na podlagi podatkov o DDV in BND, ki so jih poslale države članice, ter |
| --- | --- |

—

v izračunu prispevkov držav članic, ki ga je Komisija opravila na podlagi podatkov o DDV in BND, ki so jih poslale države članice, ter

| — | v drugih prihodkih |
| --- | --- |

—

v drugih prihodkih

za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, ni bilo pomembnih napak.

| 2.34 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da nadzorni in kontrolni sistemi uspešno zagotavljajo pravilnost prihodkov. Opozarja pa na slabosti, ki sicer nimajo pomembnega vpliva na uspešnost sistemov kot celote, vendar je treba v zvezi z njimi ukrepati, kot je navedeno v nadaljnjem besedilu. |
| --- | --- |

2.34

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da nadzorni in kontrolni sistemi uspešno zagotavljajo pravilnost prihodkov. Opozarja pa na slabosti, ki sicer nimajo pomembnega vpliva na uspešnost sistemov kot celote, vendar je treba v zvezi z njimi ukrepati, kot je navedeno v nadaljnjem besedilu.

Tradicionalna lastna sredstva

| 2.35 | Sodišče pri revizijah še vedno ugotavlja težave pri uporabi računov B, zato priporoča, naj si Komisija še naprej prizadeva, da bi zagotovila njihovo pravilno uporabo, zlasti pri pravočasnem določanju in dajanju na voljo carinskih dajatev (odstavek 2.20). |
| --- | --- |

2.35

Sodišče pri revizijah še vedno ugotavlja težave pri uporabi računov B, zato priporoča, naj si Komisija še naprej prizadeva, da bi zagotovila njihovo pravilno uporabo, zlasti pri pravočasnem določanju in dajanju na voljo carinskih dajatev (odstavek 2.20).

| 2.35 | Komisija bo nadaljevala svoje redno preučevanje računov B, da bo ugotovila morebitne pomanjkljivosti, ki bi lahko vplivale na pravočasno določitev tradicionalnih lastnih sredstev in njihovo dajanje na voljo. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Sodišče je zaradi slabosti, ki jih je ugotovilo pri posebni reviziji uspešnosti kontrol za poenostavljene postopke in pri drugem revizijskem delu v letu 2009, prišlo do zaključka, da nadzorni in kontrolni sistemi držav članic za področje tradicionalnih lastnih sredstev le delno uspešno zagotavljajo celovitost in točnost pravilnega evidentiranja carinskih dajatev (odstavka 2.23 in 2.24). |
| --- | --- |

2.36

Sodišče je zaradi slabosti, ki jih je ugotovilo pri posebni reviziji uspešnosti kontrol za poenostavljene postopke in pri drugem revizijskem delu v letu 2009, prišlo do zaključka, da nadzorni in kontrolni sistemi držav članic za področje tradicionalnih lastnih sredstev le delno uspešno zagotavljajo celovitost in točnost pravilnega evidentiranja carinskih dajatev (odstavka 2.23 in 2.24).

| 2.36 | Komisija bo ukrepala na podlagi ugotovljenih pomanjkljivosti v povezavi z ugotovitvami svojih prejšnjih inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

2.36

Lastna sredstva iz DDV

| 2.37 | Dolgo neodpravljeni pridržki so še vedno veljavni. Komisija bi morala še naprej zahtevati od držav članic, naj hitro zagotovijo ustrezne informacije, ki bi ji omogočile, da te pridržke čim prej umakne in opravi potrebne popravke osnov držav članic za DDV (odstavek 2.26). |
| --- | --- |

2.37

Dolgo neodpravljeni pridržki so še vedno veljavni. Komisija bi morala še naprej zahtevati od držav članic, naj hitro zagotovijo ustrezne informacije, ki bi ji omogočile, da te pridržke čim prej umakne in opravi potrebne popravke osnov držav članic za DDV (odstavek 2.26).

| 2.37 | Do zdaj je bilo v letu 2010 umaknjenih še sedem najstarejših pridržkov. V letih 2010 in 2011 so predvideni dodatni sestanki upravljavcev. |
| --- | --- |

2.37

Lastna sredstva iz BND

| 2.38 | Komisija še ni pripravila poročil o oceni BND držav članic in uvedla posebnih pridržkov za obdobje po letu 2002. Za to bi morala končati svoje preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah ter pri tem upoštevati svojo oceno nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih nacionalni statistični uradi uporabljajo pri sestavljanju nacionalnih računov (odstavka 2.28 in 2.31). Pojasniti bi morala tudi obseg mnenja, ki ga izreče v svoji oceni podatkov držav članic o BND (odstavek 2.31). |
| --- | --- |

2.38

Komisija še ni pripravila poročil o oceni BND držav članic in uvedla posebnih pridržkov za obdobje po letu 2002. Za to bi morala končati svoje preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah ter pri tem upoštevati svojo oceno nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih nacionalni statistični uradi uporabljajo pri sestavljanju nacionalnih računov (odstavka 2.28 in 2.31). Pojasniti bi morala tudi obseg mnenja, ki ga izreče v svoji oceni podatkov držav članic o BND (odstavek 2.31).

| 2.38 | Komisija bo dokončala preverjanje opisov metodologije za BND v državah članicah in poročila o oceni pripravila do konca leta 2010 oziroma na začetku leta 2011. Komisija meni, da je njen pristop (dokumentacijski pregledi vprašalnikov o BND, preverjanje opisov metodologije za BND z uporabo vprašalnika GIAQ, dopolnjenega z neposrednim preverjanjem) ustrezen za končno oceno BND držav članic. Nadzorni in kontrolni sistemi so v tem okviru organizacijske narave in ne dajejo posebnih navedb o zanesljivosti računov, ki je odvisna predvsem od uporabljenih statističnih virov in metod, čeprav nadzorni in kontrolni sistemi lahko prispevajo k odkrivanju in zmanjševanju tveganj za napake. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | Nadaljnje ukrepanje na podlagi preteklih opažanj je predstavljeno v
  Prilogi 2.4
  . |
| --- | --- |

2.39

Nadaljnje ukrepanje na podlagi preteklih opažanj je predstavljeno v
  Prilogi 2.4
  .

---

(1)  Glej Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (UL L 163, 23.6.2007, str. 17) in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 o izvajanju Sklepa 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Skupnosti (UL L 130, 31.5.2000, str. 1), kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 105/2009 (UL L 36, 5.2.2009, str. 1).

(2)  Če dajatve ali prelevmani še niso plačani in zanje ni bilo zagotovljeno jamstvo, oziroma jih krije jamstvo, vendar se izpodbijajo, lahko države članice zadržijo dajanje teh sredstev na voljo tako, da jih vknjižijo na ta ločen račun (račun „B“).

(3)  Nemčija, Nizozemska, Avstrija in Švedska.

(4)  Nizozemska in Švedska.

(5)  Nemčija, Irska in Latvija.

(6)  Nemčija, Francija, Italija, Slovenija in Združeno kraljestvo.

(7)  Svetovalni odbor za lastna sredstva: člen 20 Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kakor je bila spremenjena.

(8)  Belgija, Irska, Francija, Italija, Madžarska, Nizozemska, Slovenija, Švedska in Združeno kraljestvo.

(9)  Člen 4 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003: uredba BND (UL L 181, 19.7.2003, str. 1).

(10)  Na primer odstavek 4.14 letnega poročila za proračunsko leto 2008.

(11)  Nemčija, Irska, Italija in Latvija.

(12)  Nemčija.

(13)  Irska in Latvija.

(14)  Irska.

(15)  Zadeva št. C-459/07 z dne 2. aprila 2009.

(16)  Nemčija, Irska in Latvija.

(17)  Posebno poročilo št. 1/2010.

(18)  Poenostavljene deklaracije in postopek hišnega carinjenja za sprostitev blaga v prosti promet. V okviru takšnih postopkov lahko gospodarski subjekti dosežejo sprostitev blaga v prosti promet le z vložitvijo delno izpolnjene carinske deklaracije ali z vpisom v svoje evidence. Podrobna carinska deklaracija in plačilo dajatev se običajno opravita v naslednjem mesecu.

(19)  Člen 3 Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 1553/89 (UL L 155, 7.6.1989, str. 9).

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf.

(21)  V skladu s členom 2(1)(b) Sklepa 2007/436/ES, Euratom.

(22)  COM(2010) 1 konč. z dne 8. januarja 2010 in zapisnik seje Sveta (Ecofin) z dne 19. januarja 2010.

(23)  Odstavki 3.47 do 3.49 letnega poročila za proračunsko leto 2004, odstavki 4.23 do 4.25 letnega poročila za proračunsko leto 2005 in odstavki 4.23 do 4.24 letnega poročila za proračunsko leto 2008.

(24)  Člen 10(7) Uredbe (ES, Euratom) št. 1150/2000, kakor je bila spremenjena, določa, da sprememb BNP/BND po 30. septembru četrtega leta po danem proračunskem letu ni več mogoče upoštevati, razen v točkah, ki jih je v tem roku sporočila bodisi Komisija bodisi država članica. Te točke so pridržki. Splošni pridržek zajema vse podatke države članice.

(25)  Posebni pridržek zajema posamezne dele opisa metodologije za BND.

(26)  Ti odprti pridržki se nanašajo na Grčijo in Združeno kraljestvo, predvsem na vidike metodologije in sestavljanja.

(27)  V skladu s členom 3 uredbe BND države članice Komisiji (Eurostatu) zagotovijo seznam postopkov in statističnih podatkov, uporabljenih pri izračunu BND in njegovih sestavnih delov v skladu z ESR 95.

PRILOGA 2.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA PRIHODKE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradicionalna lastna sredstva | DDV/BND/popravek za Združeno kraljestvo | Drugo | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| nalogi za izterjavo | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0 % | 0 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napak: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % do 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Tradicionalna lastna sredstva

DDV/BND/popravek za Združeno kraljestvo

Drugo

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

5

43

14

62

60

66

nalogi za izterjavo

5

43

14

62

60

66

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0 %

0 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napak:

< 2 %

X

X

X

2 % do 5 %

> 5 %

PRILOGA 2.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA PRIHODKE

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Vrsta prihodka | Ključna notranja kontrola (Komisija) | Ključne notranje kontrole v revidiranih državah članicah |
| --- | --- | --- |
| Pregledi Komisije v državah članicah | Dokumentacijski pregledi Komisije in upravljanje prihodkov | Upravljanje pridržkov s strani Komisije |
| Tradicionalna lastna sredstva | | | NR | (1) |
| DDV | | | | NR |
| BND | | | | NR |

Vrsta prihodka

Ključna notranja kontrola (Komisija)

Ključne notranje kontrole v revidiranih državah članicah

Pregledi Komisije v državah članicah

Dokumentacijski pregledi Komisije in upravljanje prihodkov

Upravljanje pridržkov s strani Komisije

Tradicionalna lastna sredstva

NR

(1)

DDV

NR

BND

NR

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda:

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  Glede tradicionalnih lastnih sredstev Sodišče upošteva slabosti, ki jih je odkrilo pri svojem delu za DAS 2009, in slabosti, o katerih je poročalo v svojem Posebnem poročilu št. 1/2010 o poenostavljenih carinskih postopkih za uvoz (odstavki 2.23, 2.24 in 2.36).

PRILOGA 2.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA PRIHODKE

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BUDG | brez pridržkov za lastna sredstva | NR | — | A |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

BUDG

brez pridržkov za lastna sredstva

NR

—

A

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 2.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH ZA PRIHODKE

| Opažanja Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovori Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| Tradicionalna lastna sredstva: potencialne dajatve, o katerih poteka razprava med Komisijo in Nemčijo |
| V odstavku 3.23 letnega poročila za proračunsko leto 2004 je Sodišče opomnilo, da je Nemčija leta 2003 s svojega računa B umaknila vknjižbe v skupni vrednosti 40,1 milijona EUR, ne da bi to znižanje popolnoma pojasnila.
  Leta 2005 je Sodišče navedlo, da o 22,7 milijona EUR potencialnih dajatev še naprej poteka razprava med Komisijo in Nemčijo. | Na koncu leta 2009 je še vedno potekala razprava o znesku 22,7 milijona EUR. | Treba bi bilo kmalu določiti dokončni znesek, ki ga je treba izterjati, da se to vprašanje končno zapre. | Komisija je morala leta 2009 za majhen delež zadevnih transakcij še vedno zahtevati dodatna pojasnila od Nemčije. Ko jih je prejela, je prišla do sklepa, da obstaja razumno zagotovilo, da poleg zneskov tradicionalnih lastnih sredstev in obresti, ki jih je Nemčija že plačala, ni drugih dolgovanih zneskov, zato je to vprašanje zaprla. |
| Lastna sredstva iz DDV: zamude, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev |
| Sodišče je v svojih letnih poročilih za proračunski leti 2008 in 2007 (pri prvem v odstavku 4.19 in pri drugem v odstavku 4.24) opozorilo na dolgotrajnost postopkov za ugotavljanje kršitev, ki bi lahko vplivali na lastna sredstva iz DDV. | Komisija je spremenila svoje postopke, da bi zagotovila hitrejše sprejemanje odločitev in tako pospešila postopek. | Leta 2009 so bile ugotovljene zamude v različnih fazah postopkov za ugotavljanje kršitev, kar lahko zavleče plačilo točnih zneskov lastnih sredstev iz DDV.
  Sodišče ponavlja, da bi morala Komisija skrajšati čas med vpisom primerov v enotni register možnih kršitev in predložitvijo zadev Sodišču Evropske unije. | Komisija ponavlja, da je spremenila svoje postopke, da bi omogočila hitrejše sprejemanje odločitev in tako pospešila proces. Ta sprememba postopka bo imela pozitiven učinek, vendar bo ta postal opazen šele čez nekaj časa.


  Kljub temu je bilo medtem končanih pet od skupno osmih postopkov za ugotavljanje kršitev, omenjenih v odstavku 4.19 letnega poročila za leto 2008 in odstavku 4.24 letnega poročila za leto 2007. |
| Lastna sredstva iz BND: politika spreminjanja v EU (vključno z nadaljnjim ukrepanjem po grških spremembah) |
| Sodišče je v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2006 podalo opažanja o spremembah grškega BND (odstavki 4.24 do 4.26) in v odstavku 4.32 priporočilo, da Komisija: | | | |
| (a) | določi pravila o sporočanju in je skupaj z odborom BND vnaprej obveščena o velikih spremembah; |

Opažanja Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovori Komisije

Tradicionalna lastna sredstva: potencialne dajatve, o katerih poteka razprava med Komisijo in Nemčijo

V odstavku 3.23 letnega poročila za proračunsko leto 2004 je Sodišče opomnilo, da je Nemčija leta 2003 s svojega računa B umaknila vknjižbe v skupni vrednosti 40,1 milijona EUR, ne da bi to znižanje popolnoma pojasnila.

Leta 2005 je Sodišče navedlo, da o 22,7 milijona EUR potencialnih dajatev še naprej poteka razprava med Komisijo in Nemčijo.

Na koncu leta 2009 je še vedno potekala razprava o znesku 22,7 milijona EUR.

Treba bi bilo kmalu določiti dokončni znesek, ki ga je treba izterjati, da se to vprašanje končno zapre.

Komisija je morala leta 2009 za majhen delež zadevnih transakcij še vedno zahtevati dodatna pojasnila od Nemčije. Ko jih je prejela, je prišla do sklepa, da obstaja razumno zagotovilo, da poleg zneskov tradicionalnih lastnih sredstev in obresti, ki jih je Nemčija že plačala, ni drugih dolgovanih zneskov, zato je to vprašanje zaprla.

Lastna sredstva iz DDV: zamude, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev

Sodišče je v svojih letnih poročilih za proračunski leti 2008 in 2007 (pri prvem v odstavku 4.19 in pri drugem v odstavku 4.24) opozorilo na dolgotrajnost postopkov za ugotavljanje kršitev, ki bi lahko vplivali na lastna sredstva iz DDV.

Komisija je spremenila svoje postopke, da bi zagotovila hitrejše sprejemanje odločitev in tako pospešila postopek.

Leta 2009 so bile ugotovljene zamude v različnih fazah postopkov za ugotavljanje kršitev, kar lahko zavleče plačilo točnih zneskov lastnih sredstev iz DDV.

Sodišče ponavlja, da bi morala Komisija skrajšati čas med vpisom primerov v enotni register možnih kršitev in predložitvijo zadev Sodišču Evropske unije.

Komisija ponavlja, da je spremenila svoje postopke, da bi omogočila hitrejše sprejemanje odločitev in tako pospešila proces. Ta sprememba postopka bo imela pozitiven učinek, vendar bo ta postal opazen šele čez nekaj časa.

Kljub temu je bilo medtem končanih pet od skupno osmih postopkov za ugotavljanje kršitev, omenjenih v odstavku 4.19 letnega poročila za leto 2008 in odstavku 4.24 letnega poročila za leto 2007.

Lastna sredstva iz BND: politika spreminjanja v EU (vključno z nadaljnjim ukrepanjem po grških spremembah)

Sodišče je v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2006 podalo opažanja o spremembah grškega BND (odstavki 4.24 do 4.26) in v odstavku 4.32 priporočilo, da Komisija:

(a)

določi pravila o sporočanju in je skupaj z odborom BND vnaprej obveščena o velikih spremembah;

| (a) | Štiri države članice so v svojih vprašalnikih o BNP/BND in poročilih o kakovosti za leto 2009 prikazale velike spremembe. Belgija in Estonija nista poslali nobenega uradnega pisma z napovedjo svojih velikih sprememb nacionalnih računov, čeprav jima je Eurostat poslal opomin. Malta in Latvija sta uradni pismi z napovedjo poslali po izteku roka. |
| --- | --- |

(a)

Štiri države članice so v svojih vprašalnikih o BNP/BND in poročilih o kakovosti za leto 2009 prikazale velike spremembe. Belgija in Estonija nista poslali nobenega uradnega pisma z napovedjo svojih velikih sprememb nacionalnih računov, čeprav jima je Eurostat poslal opomin. Malta in Latvija sta uradni pismi z napovedjo poslali po izteku roka.

| (a) | V nobenem od štirih primerov niso bile uporabljene smernice za sporočanje velikih sprememb statističnih podatkov, ki jih je določil odbor za monetarno, plačilno in plačilnobilančno statistiko. Eurostat bi moral sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovil, da se države članice držijo takšnih smernic. |
| --- | --- |

(a)

V nobenem od štirih primerov niso bile uporabljene smernice za sporočanje velikih sprememb statističnih podatkov, ki jih je določil odbor za monetarno, plačilno in plačilnobilančno statistiko. Eurostat bi moral sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovil, da se države članice držijo takšnih smernic.

| (a) | Komisija (Eurostat) stalno opozarja države članice, da je treba uporabljati smernice, zlasti na sestankih Odbora BND in med dvostranskimi stiki. Čeprav je zadevna država članica na sestankih Odbora BND vnaprej dala nekaj informacij o spremembah, končanih leta 2009, ki jih je omenilo Sodišče, bo Komisija še naprej spremljala, ali države članice spoštujejo pravila tega postopka, in poudarjala pomembnost tega. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | izvaja usklajeno politiko spreminjanja podatkov iz nacionalnih računov, vključno z zahtevo po rednem referenčnem primerjanju, ter |
| --- | --- |

(b)

izvaja usklajeno politiko spreminjanja podatkov iz nacionalnih računov, vključno z zahtevo po rednem referenčnem primerjanju, ter

| (b) | Na sestanku odbora za monetarno, plačilno in plačilnobilančno statistiko julija 2009 sta Komisija in Evropska centralna banka predlagali konkretno skupno politiko sprememb za nacionalne račune in plačilno bilanco.
  Člani odbora so se odločili, da bi morale države članice opraviti oceno učinka, ki bi ga predlagana politika spreminjanja na ravni EU imela na postopke nacionalne priprave statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

Na sestanku odbora za monetarno, plačilno in plačilnobilančno statistiko julija 2009 sta Komisija in Evropska centralna banka predlagali konkretno skupno politiko sprememb za nacionalne račune in plačilno bilanco.

Člani odbora so se odločili, da bi morale države članice opraviti oceno učinka, ki bi ga predlagana politika spreminjanja na ravni EU imela na postopke nacionalne priprave statističnih podatkov.

| (b) | Kljub doseženemu napredku morajo Komisija in države članice opraviti dodatno delo, da bodo lahko izvajale skupno politiko spreminjanja v Evropski uniji. |
| --- | --- |

(b)

Kljub doseženemu napredku morajo Komisija in države članice opraviti dodatno delo, da bodo lahko izvajale skupno politiko spreminjanja v Evropski uniji.

| (b) | Komisija ob upoštevanju pripomb Sodišča nadaljuje delo in razprave z državami članicami za izvajanje skupne politike spreminjanja v EU. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | zagotovi, da so zaključki kontrole grškega opisa metodologije za BND na voljo dovolj zgodaj, da bo popravljene podatke mogoče vključiti v račune za proračunsko leto 2007. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da so zaključki kontrole grškega opisa metodologije za BND na voljo dovolj zgodaj, da bo popravljene podatke mogoče vključiti v račune za proračunsko leto 2007.

| (c) | Julija 2009 je Komisija umaknila šest od sedmih grških posebnih pridržkov. |
| --- | --- |

(c)

Julija 2009 je Komisija umaknila šest od sedmih grških posebnih pridržkov.

| (c) | Komisija (Eurostat) bi morala leta 2010 v sodelovanju z Grčijo nadaljevati delo in končati preverjanje grških podatkov o BNP za obdobje 1995–2001. |
| --- | --- |

(c)

Komisija (Eurostat) bi morala leta 2010 v sodelovanju z Grčijo nadaljevati delo in končati preverjanje grških podatkov o BNP za obdobje 1995–2001.

| (c) | Komisija (Eurostat) še naprej sodeluje z grškimi organi, da bi lahko odpravila preostali pridržek za BND za obdobje 1995–2001. |
| --- | --- |

(c)

V svojih letnih poročilih za leta 2007, 2008 in 2009 je Sodišče omenilo napredek Komisije in dodatno delo, ki bi ga bilo treba izvesti v sodelovanju z državami članicami za izvajanje zgoraj omenjenih priporočil.

Lastna sredstva iz BND: merjenje nezakonitih dejavnosti v nacionalnih računih

Člena 1.13(g) in 3.08 ESR 95 (1) zahtevata, da so nezakonite dejavnosti, ki imajo značilnosti ekonomske transakcije, zajete v merjenje BDP/BND.

Sodišče je v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2004 (odstavek 3.54(c)) priporočilo, naj Komisija zagotovi, da vse države članice spoštujejo zahteve iz ESR 95 v zvezi z nezakonitimi dejavnostmi.

Odbor BND je marca 2004 razpravljal o merjenju nezakonitih dejavnosti v nacionalnih računih. Zaradi resnih težav pri opredeljevanju smernic na tem področju je priporočil, naj se ne uvedejo eksplicitne prilagoditve, ki bi pokrivale nezakonite dejavnosti, dokler ne bodo na voljo boljši metode in viri za sestavljanje.

Aprila 2008 in aprila 2009 je odbor BND na podlagi rezultatov nedavnih študij, ki so jih izvedle nekatere države članice, preučil zadeve v zvezi z merjenjem, ki se nanašajo na določene kategorije nezakonitih dejavnosti.

Komisija (Eurostat) je leta 2010 nameravala končati svoj pregled stanja pri ocenah nezakonitih dejavnosti v nacionalnih računih in predlagati smernice za države članice, pri tem pa upoštevati mnenja odbora BND.

Kljub napredku pri merjenju nezakonitih dejavnosti v nacionalnih računih morajo Komisija in države članice vanj vložiti še dela.

Odbor BND je na sestanku 29. aprila 2010 razpravljal o zadevah, povezanih z zadnjo kategorijo nezakonitih dejavnosti, ki jo je opredelil v zvezi z nacionalnimi računi. V skladu s tem bo Komisija v prvi polovici leta 2011 predlagala rešitve za vprašanje merjenja nezakonitih dejavnosti v nacionalnih računih.

Lastna sredstva iz BND: posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP)

Posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) so del storitev finančnih institucij, ki se ne zagotavljajo v obliki neposredne prodaje storitev s fiksno ceno, temveč z uporabo obrestne mere, ki je višja za posojila kot za depozite.

Razporejanje PMSFP v okviru ESR 95 je bilo določeno z Uredbo Sveta (ES) št. 448/98 (2) in se od 1. januarja 2005 izvaja z Uredbo Komisije (ES) št. 1889/2002 (3). Kot odstopanje člen 8(1) prve uredbe določa, da Svet na predlog Komisije soglasno sprejme odločitev, da se PMSFP razporedijo za namene proračuna Skupnosti in lastnih sredstev.

Sodišče je v svojem letnem poročilu za proračunsko leto 2005 (odstavek 4.30(e)) priporočilo, naj Komisija predstavi predlog za vključitev PMSFP v BND, ki se uporablja za izračun lastnih sredstev.

Vse države članice so pri pošiljanju podatkov v skladu z ESR 95 septembra/oktobra 2008 dale na voljo podatke iz nacionalnih računov z razporeditvijo PMSFP (s čimer se je BND držav članic povprečno povečal za več kot 1 %).

Komisija je maja 2009 izdala predlog za sklep Sveta o razporejanju PMSFP za določitev BND, ki se uporablja za lastna sredstva, z retroaktivno veljavnostjo od 1. januarja 2005.

Delovna skupina Sveta za lastna sredstva je razpravljala o tem predlogu Komisije in izrazila zaskrbljenost glede metodologije za izračunavanje PMSFP, času nastopa veljavnosti in retroaktivnosti predloga.

Oktobra 2009 je bil pripravljen spremenjen predlog predsedstva, ki je kot datum začetka veljavnosti sklepa Sveta predlagal 1. januar 2010. Marca 2010 je bil sprejet Sklep Sveta 2010/196/EU, Euratom (4).

Sodišče bo v svojih prihodnjih revizijah spremljalo razporejanje PMSFP v BND, ki se uporablja za izračun lastnih sredstev.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 (UL L 310, 30.11.1996, str. 1), kakor je bila spremenjena.

(2)  UL L 58, 27.2.1998, str. 1.

(3)  UL L 286, 24.10.2002, str. 11.

(4)  UL L 87, 7.4.2010, str. 31.

---

POGLAVJE 3

Kmetijstvo in naravni viri

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Okolje, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov

Uspešnost sistemov

Področje politik kmetijstvo in razvoj podeželja

Sistemi, povezani s pravilnostjo transakcij

Sistemi, povezani z izterjavami in finančnimi korekcijami

Področje politik okolje, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 3.1 | To poglavje predstavlja posebno oceno kmetijstva in naravnih virov, ki jo pripravi Sodišče in ki obsega področja politik 05 – kmetijstvo in razvoj podeželja, 07 – okolje, 11 – pomorske zadeve in ribištvo ter 17 – zdravje in varstvo potrošnikov. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2009 so navedene v
  tabeli 3.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

3.1

To poglavje predstavlja posebno oceno kmetijstva in naravnih virov, ki jo pripravi Sodišče in ki obsega področja politik 05 – kmetijstvo in razvoj podeželja, 07 – okolje, 11 – pomorske zadeve in ribištvo ter 17 – zdravje in varstvo potrošnikov. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2009 so navedene v
  tabeli 3.1
  .

Tabela 3.1 –   Kmetijstvo in naravni viri – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila za leto 2009 | Način upravljanja |
| 5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | upravni odhodki | 128 | neposredno centralizirano |
| intervencije na kmetijskih trgih | 7 006 | deljeno |
| neposredne pomoči | 39 114 | deljeno |
| razvoj podeželja | 8 738 | deljeno |
| predpristopni ukrepi | 254 | decentralizirano |
| drugo | –31 | deljeno |
| | 55 209 | |
| 7 | Okolje | upravni odhodki | 87 | neposredno centralizirano |
| operativni odhodki | 269 | neposredno centralizirano / posredno centralizirano |
| | 356 | |
| 11 | Ribištvo in pomorske zadeve | upravni odhodki | 39 | neposredno centralizirano |
| operativni odhodki | 553 | centralizirano / deljeno |
| | 592 | |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | upravni odhodki | 111 | neposredno centralizirano |
| operativni odhodki | 416 | neposredno centralizirano / posredno centralizirano |
| | 526 | |
| Upravni odhodki skupaj (38) | 366 | |
| Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo): | 56 318 | |
| – predplačila | 518 | |
| – vmesna/končna plačila | 55 800 | |
| Plačila za leto skupaj | 56 684 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 62 165 | |
| Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009. |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila za leto 2009

Način upravljanja

5

Kmetijstvo in razvoj podeželja

upravni odhodki

128

neposredno centralizirano

intervencije na kmetijskih trgih

7 006

deljeno

neposredne pomoči

39 114

deljeno

razvoj podeželja

8 738

deljeno

predpristopni ukrepi

254

decentralizirano

drugo

–31

deljeno

55 209

7

Okolje

upravni odhodki

87

neposredno centralizirano

operativni odhodki

269

neposredno centralizirano / posredno centralizirano

356

11

Ribištvo in pomorske zadeve

upravni odhodki

39

neposredno centralizirano

operativni odhodki

553

centralizirano / deljeno

592

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

upravni odhodki

111

neposredno centralizirano

operativni odhodki

416

neposredno centralizirano / posredno centralizirano

526

Upravni odhodki skupaj (38)

366

Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo):

56 318

– predplačila

518

– vmesna/končna plačila

55 800

Plačila za leto skupaj

56 684

Obveznosti za leto skupaj

62 165

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

| 3.2 | Komisija je po Pogodbi v celoti odgovorna za izvrševanje proračuna EU. Praktično vsi odhodki za kmetijstvo in razvoj podeželja se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, pri čemer so naloge, povezane z izvrševanjem, prenesene na države članice. Proračunske odobritve za ostala področja se porabijo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Komisije, z izjemo Evropskega sklada za ribištvo, za katerega se uporablja deljeno upravljanje na osnovi večletnih programov. |
| --- | --- |

3.2

Komisija je po Pogodbi v celoti odgovorna za izvrševanje proračuna EU. Praktično vsi odhodki za kmetijstvo in razvoj podeželja se izvršujejo v okviru deljenega upravljanja, pri čemer so naloge, povezane z izvrševanjem, prenesene na države članice. Proračunske odobritve za ostala področja se porabijo v okviru neposrednega in posrednega upravljanja Komisije, z izjemo Evropskega sklada za ribištvo, za katerega se uporablja deljeno upravljanje na osnovi večletnih programov.

Posebne značilnosti skupine politik

Področje politik kmetijstvo in razvoj podeželja

| 3.3 | Cilji (1) skupne kmetijske politike, določeni v Pogodbi, so povečanje kmetijske produktivnosti za zagotavljanje primerne življenjske ravni za kmetijsko skupnost, stabilizacijo trgov, zagotavljanje redne preskrbe in preskrbe, ki je potrošnikom dostopna po primernih cenah. |
| --- | --- |

3.3

Cilji (1) skupne kmetijske politike, določeni v Pogodbi, so povečanje kmetijske produktivnosti za zagotavljanje primerne življenjske ravni za kmetijsko skupnost, stabilizacijo trgov, zagotavljanje redne preskrbe in preskrbe, ki je potrošnikom dostopna po primernih cenah.

| 3.4 | Skupna kmetijska politika se iz proračuna EU financira predvsem iz dveh skladov (2): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (v nadaljnjem besedilu: EKJS), ki v celoti financira neposredno pomoč EU in tržne ukrepe (3), kot je pojasnjeno v nadaljevanju, ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), ki po različnih stopnjah sofinancira programe za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

3.4

Skupna kmetijska politika se iz proračuna EU financira predvsem iz dveh skladov (2): Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (v nadaljnjem besedilu: EKJS), ki v celoti financira neposredno pomoč EU in tržne ukrepe (3), kot je pojasnjeno v nadaljevanju, ter Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (v nadaljnjem besedilu: EKSRP), ki po različnih stopnjah sofinancira programe za razvoj podeželja.

| 3.5 | Glavni ukrepi, ki se financirajo iz EKJS, so:






  — | Shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila“ (SEP) in ki je bila uvedena za ukinitev vezanosti plačil kmetom od proizvodnje („ukinitev vezanosti“). Za upravičenost do pomoči iz SEP morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“ (4), od katerih vsaka z enim hektarom upravičene zemlje, ki jo je kmet prijavil, prinese plačilo v okviru SEP vsaj do leta 2013 (5). SEP postaja vse pomembnejša in je leta 2009 pomenila odhodke v višini 28 806 milijonov EUR. |
| --- | --- | --- |

3.5

Glavni ukrepi, ki se financirajo iz EKJS, so:

—

Shema neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila“ (SEP) in ki je bila uvedena za ukinitev vezanosti plačil kmetom od proizvodnje („ukinitev vezanosti“). Za upravičenost do pomoči iz SEP morajo kmetje najprej pridobiti „pravice“ (4), od katerih vsaka z enim hektarom upravičene zemlje, ki jo je kmet prijavil, prinese plačilo v okviru SEP vsaj do leta 2013 (5). SEP postaja vse pomembnejša in je leta 2009 pomenila odhodke v višini 28 806 milijonov EUR.

| — | Pri shemi neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila na površino“ (SEPP), je predvideno plačilo enotnih zneskov na hektar upravičenih kmetijskih zemljišč. SEPP se trenutno uporablja v desetih novih državah članicah (6) in je v letu 2009 pomenila odhodke v višini 3 723 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Pri shemi neposredne pomoči, ki se imenuje „shema enotnega plačila na površino“ (SEPP), je predvideno plačilo enotnih zneskov na hektar upravičenih kmetijskih zemljišč. SEPP se trenutno uporablja v desetih novih državah članicah (6) in je v letu 2009 pomenila odhodke v višini 3 723 milijonov EUR.

| — | Druge sheme neposrednih pomoči (vezana plačila) so zasnovane za ohranjanje proizvodnje na površini, za katero bi sicer obstajalo tveganje opustitve proizvodnje. S tem povezani zneski se zaradi nadaljnjega ločevanja in vključevanja drugih podpornih shem na splošno zmanjšujejo, in so predstavljali odhodke v višini 6 585 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Druge sheme neposrednih pomoči (vezana plačila) so zasnovane za ohranjanje proizvodnje na površini, za katero bi sicer obstajalo tveganje opustitve proizvodnje. S tem povezani zneski se zaradi nadaljnjega ločevanja in vključevanja drugih podpornih shem na splošno zmanjšujejo, in so predstavljali odhodke v višini 6 585 milijonov EUR.

3.5.

| — | Intervencije na kmetijskih trgih: glavni ukrepi so intervencije, skladiščenje, izvozna nadomestila in drugi ukrepi, kot so posebna podpora za programe za vino, sadje in zelenjavo ter pomoč v hrani (v skupnem znesku 3 988 milijonov EUR) in sklad za prestrukturiranje sladkorne industrije (3 018 milijonov EUR). |
| --- | --- |

—

Intervencije na kmetijskih trgih: glavni ukrepi so intervencije, skladiščenje, izvozna nadomestila in drugi ukrepi, kot so posebna podpora za programe za vino, sadje in zelenjavo ter pomoč v hrani (v skupnem znesku 3 988 milijonov EUR) in sklad za prestrukturiranje sladkorne industrije (3 018 milijonov EUR).

| — | Plačila iz Sklada za prestrukturiranje industrije sladkorja so bila financirana s prispevki proizvajalcev, ki imajo kvote, tj. prihodki, ki so namenjeni EKJS. |
| --- | --- |

—

Plačila iz Sklada za prestrukturiranje industrije sladkorja so bila financirana s prispevki proizvajalcev, ki imajo kvote, tj. prihodki, ki so namenjeni EKJS.

| 3.6 | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) sofinancira odhodke za razvoj podeželja, ki zajemajo številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje na območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih (8 992 milijonov EUR) (7). Leta 2009 so se v okviru tako imenovanega zdravstvenega pregleda SKP (8) in Evropskega načrta za oživitev gospodarstva (9) z dodatnimi sredstvi prek programov razvoja podeželja financirale prednostne naloge, kot so širokopasovna internetna infrastruktura, klimatske spremembe, obnovljivi viri energije, gospodarjenje z vodnimi viri, biotska raznovrstnost in spremljevalni ukrepi za prestrukturiranje sektorja mleka. Vendar v okviru omenjenih ukrepov leta 2009 ni bilo odhodkov. |
| --- | --- |

3.6

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) sofinancira odhodke za razvoj podeželja, ki zajemajo številne ukrepe, kot so kmetijsko-okoljski programi, kompenzacijski zneski za kmetovanje na območjih z omejenimi možnostmi, naložbe v kmetije in infrastruktura na podeželskih območjih (8 992 milijonov EUR) (7). Leta 2009 so se v okviru tako imenovanega zdravstvenega pregleda SKP (8) in Evropskega načrta za oživitev gospodarstva (9) z dodatnimi sredstvi prek programov razvoja podeželja financirale prednostne naloge, kot so širokopasovna internetna infrastruktura, klimatske spremembe, obnovljivi viri energije, gospodarjenje z vodnimi viri, biotska raznovrstnost in spremljevalni ukrepi za prestrukturiranje sektorja mleka. Vendar v okviru omenjenih ukrepov leta 2009 ni bilo odhodkov.

| 3.6 | Države članice so začele izvajati nove prednostne naloge, opredeljene v sistematskem pregledu SKP in Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva že v letu 2009, vendar so odhodke Komisiji prijavile šele konec leta 2009, saj spremembe programov prej še niso bile odobrene.

  Znesek (8 992 milijonov EUR) se nanaša na odobritve plačil za poglavji 05 04 in 05 05, ki vključujejo:







  — | operativno tehnično pomoč, |
| --- | --- | --- |

3.6

Znesek (8 992 milijonov EUR) se nanaša na odobritve plačil za poglavji 05 04 in 05 05, ki vključujejo:

—

operativno tehnično pomoč,

| — | ukrepe za genske vire, |
| --- | --- |

—

ukrepe za genske vire,

| — | vračila iz prejšnjih jamstvenih programov EKUJS (EU15), |
| --- | --- |

—

vračila iz prejšnjih jamstvenih programov EKUJS (EU15),

| — | predpristopne instrumente (SAPARD), ki niso del EKSRP in so pravzaprav pod ločeno proračunsko postavko ter pod drugo postavko v okviru finančnih okvirov. |
| --- | --- |

—

predpristopne instrumente (SAPARD), ki niso del EKSRP in so pravzaprav pod ločeno proračunsko postavko ter pod drugo postavko v okviru finančnih okvirov.

| 3.7 | V okviru vseh shem neposrednih pomoči EKJS, ki so zajete v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 (10), in nekaterih shem pomoči EKSRP morajo upravičenci do pomoči EU izpolnjevati zahteve v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Te zahteve se nanašajo na varovanje okolja, javno zdravje ter zdravje živali in rastlin, dobro počutje živali (predpisane zahteve ravnanja) ter na ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (11). Zakonodaja EU določa, da se ob ugotovitvi neskladnosti s temi zahtevami uporabi znižanje ali izključitev (12) celotnega zneska izvršenih neposrednih plačil za zahtevke, ki so bili predloženi v koledarskem letu ugotovitve. Preizkušanje plačil kmetom, ki ga izvede Sodišče, zajema le omejeno število zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo (glej odstavek 3.17, tretja alinea). Kadar so odkrite kršitve, so razvrščene med količinsko neopredeljive napake in zato niso zajete v izračun stopnje napak. |
| --- | --- |

3.7

V okviru vseh shem neposrednih pomoči EKJS, ki so zajete v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 (10), in nekaterih shem pomoči EKSRP morajo upravičenci do pomoči EU izpolnjevati zahteve v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Te zahteve se nanašajo na varovanje okolja, javno zdravje ter zdravje živali in rastlin, dobro počutje živali (predpisane zahteve ravnanja) ter na ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (11). Zakonodaja EU določa, da se ob ugotovitvi neskladnosti s temi zahtevami uporabi znižanje ali izključitev (12) celotnega zneska izvršenih neposrednih plačil za zahtevke, ki so bili predloženi v koledarskem letu ugotovitve. Preizkušanje plačil kmetom, ki ga izvede Sodišče, zajema le omejeno število zahtev v zvezi z navzkrižno skladnostjo (glej odstavek 3.17, tretja alinea). Kadar so odkrite kršitve, so razvrščene med količinsko neopredeljive napake in zato niso zajete v izračun stopnje napak.

| 3.8 | Do pomoči EU na površino so upravičeni samo kmetje. Kmet je opredeljen kot oseba, ki izvaja kmetijsko dejavnost. Ta je opredeljena kot proizvodnja, vzreja ali pridelovanje kmetijskih proizvodov, kar zajema žetev, molžo, rejo živali in rejo živali za kmetijske namene ali ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (13). V skladu z veljavnimi pravili EU se ohranjanje zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih šteje kot minimalna kmetijska dejavnost, ki jo mora vlagatelj zahtevka izvajati, da je upravičen do pomoči, če ne izvaja nobene druge kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

3.8

Do pomoči EU na površino so upravičeni samo kmetje. Kmet je opredeljen kot oseba, ki izvaja kmetijsko dejavnost. Ta je opredeljena kot proizvodnja, vzreja ali pridelovanje kmetijskih proizvodov, kar zajema žetev, molžo, rejo živali in rejo živali za kmetijske namene ali ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji (13). V skladu z veljavnimi pravili EU se ohranjanje zemljišča v dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih šteje kot minimalna kmetijska dejavnost, ki jo mora vlagatelj zahtevka izvajati, da je upravičen do pomoči, če ne izvaja nobene druge kmetijske dejavnosti.

| 3.9 | Odhodke obeh skladov izvršuje približno 80 nacionalnih ali regionalnih plačilnih agencij. Preden te plačilne agencije lahko vložijo zahtevek za kakršen koli odhodek iz proračuna EU, morajo biti akreditirane na osnovi meril, ki jih določi Komisija. Te plačilne agencije izvršujejo plačila upravičencem, pred tem pa se morajo neposredno ali prek pooblaščenih organov prepričati o upravičenosti zahtevkov za pomoč. Računovodske izkaze in plačila plačilnih agencij pregledajo neodvisni revizijski organi (certifikacijski organi), ki o tem poročajo Komisiji februarja naslednjega leta. |
| --- | --- |

3.9

Odhodke obeh skladov izvršuje približno 80 nacionalnih ali regionalnih plačilnih agencij. Preden te plačilne agencije lahko vložijo zahtevek za kakršen koli odhodek iz proračuna EU, morajo biti akreditirane na osnovi meril, ki jih določi Komisija. Te plačilne agencije izvršujejo plačila upravičencem, pred tem pa se morajo neposredno ali prek pooblaščenih organov prepričati o upravičenosti zahtevkov za pomoč. Računovodske izkaze in plačila plačilnih agencij pregledajo neodvisni revizijski organi (certifikacijski organi), ki o tem poročajo Komisiji februarja naslednjega leta.

| 3.9 | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 certifikacijski organi na letni ravni poleg letnih računovodskih izkazov preverijo in potrdijo tudi postopke notranjih kontrol plačilnih agencij. |
| --- | --- |

3.9

Področja politik okolje, pomorske zadeve in ribištvo, zdravje in varstvo potrošnikov

| 3.10 | Politika Unije na področju okolja naj bi prispevala k varovanju in izboljšanju kakovosti okolja in zdravja ljudi ter k izboljšanju racionalne porabe naravnih virov tudi na mednarodni ravni. Finančni instrument za okolje (LIFE) (14) je najpomembnejši instrument financiranja iz sredstev EU za projekte v državah članicah na področju narave in biotske raznovrstnosti ter okoljske politike, upravljanja, informiranja in komuniciranja. |
| --- | --- |

3.10

Politika Unije na področju okolja naj bi prispevala k varovanju in izboljšanju kakovosti okolja in zdravja ljudi ter k izboljšanju racionalne porabe naravnih virov tudi na mednarodni ravni. Finančni instrument za okolje (LIFE) (14) je najpomembnejši instrument financiranja iz sredstev EU za projekte v državah članicah na področju narave in biotske raznovrstnosti ter okoljske politike, upravljanja, informiranja in komuniciranja.

| 3.11 | Evropski sklad za ribištvo (15) je najpomembnejši instrument za področje politik pomorske zadeve in ribištvo. Skupna ribiška politika ima enake cilje kot skupna kmetijska politika (glej odstavek 3.3). |
| --- | --- |

3.11

Evropski sklad za ribištvo (15) je najpomembnejši instrument za področje politik pomorske zadeve in ribištvo. Skupna ribiška politika ima enake cilje kot skupna kmetijska politika (glej odstavek 3.3).

| 3.12 | V zvezi z zdravjem in varstvom potrošnikov EU prispeva k varovanju zdravja ljudi, živali in rastlin ter k blaginji potrošnikov. |
| --- | --- |

3.12

V zvezi z zdravjem in varstvom potrošnikov EU prispeva k varovanju zdravja ljudi, živali in rastlin ter k blaginji potrošnikov.

Predplačila in vmesna/končna plačila

| 3.13 | Pri EKJS so odhodki večinoma povračilo subvencij, ki jih države članice plačajo kmetom in drugim upravičencem. |
| --- | --- |

3.13

Pri EKJS so odhodki večinoma povračilo subvencij, ki jih države članice plačajo kmetom in drugim upravičencem.

| 3.14 | Pri EKSRP in ESR je bilo predplačilo v višini 7 % prispevka EU za vsak program plačano, potem ko je Komisija ta program sprejela (16). Leta 2009 so bila plačila, ki so bremenila EKSRP, le vmesna plačila, pri ESR pa so zajemala tudi predplačila. |
| --- | --- |

3.14

Pri EKSRP in ESR je bilo predplačilo v višini 7 % prispevka EU za vsak program plačano, potem ko je Komisija ta program sprejela (16). Leta 2009 so bila plačila, ki so bremenila EKSRP, le vmesna plačila, pri ESR pa so zajemala tudi predplačila.

| 3.15 | Plačila za področje zdravja in varstva potrošnikov niso zajemala predplačil, državam članicam so bila povrnjena na osnovi njihovih prijavljenih odhodkov. Za področje okolja je predvideno predfinanciranje v višini do 40 % prispevka EU za posamezen projekt LIFE, kot je določeno v sporazumu o donaciji. |
| --- | --- |

3.15

Plačila za področje zdravja in varstva potrošnikov niso zajemala predplačil, državam članicam so bila povrnjena na osnovi njihovih prijavljenih odhodkov. Za področje okolja je predvideno predfinanciranje v višini do 40 % prispevka EU za posamezen projekt LIFE, kot je določeno v sporazumu o donaciji.

Izvrševanje proračuna

| 3.16 | V okviru EKSRP so bila odobrena proračunska sredstva v višini 1 650 milijonov EUR na koncu leta 2009 razveljavljena (17) predvsem kot posledica počasnejše porabe v državah članicah zaradi težav pri zagotavljanju nacionalnega sofinanciranja, v Romuniji in Bolgariji pa zaradi pomanjkanja izkušenj z izvajanjem programov razvoja podeželja (18). |
| --- | --- |

3.16

V okviru EKSRP so bila odobrena proračunska sredstva v višini 1 650 milijonov EUR na koncu leta 2009 razveljavljena (17) predvsem kot posledica počasnejše porabe v državah članicah zaradi težav pri zagotavljanju nacionalnega sofinanciranja, v Romuniji in Bolgariji pa zaradi pomanjkanja izkušenj z izvajanjem programov razvoja podeželja (18).

| 3.16 | Razlog za odpravo odobritve proračunskih sredstev v okviru EKSRP v višini 1 650 milijonov ob koncu leta 2009 je bila tudi pozna začetna odobritev programov v številnih primerih. Poleg tega je lahko nekatere zamude pri začetku novih projektov povzročilo tudi reprogramiranje zaradi upoštevanja pregleda SKP in evropskega paketa za gospodarsko okrevanje, in sicer v državah članicah, ki so čakale na odobritev spremenjenih programov razvoja podeželja. |
| --- | --- |

3.16

Obseg revizije in revizijski pristop

| 3.17 | Celostni pristop in metodologija, ki ju je Računsko sodišče uporabilo pri reviziji, sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Glede revizije skupine politik kmetijstvo in naravni viri je treba navesti naslednje:






  — | preizkušen je bil vzorec z 241 plačili, |
| --- | --- | --- |

3.17

Celostni pristop in metodologija, ki ju je Računsko sodišče uporabilo pri reviziji, sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Glede revizije skupine politik kmetijstvo in naravni viri je treba navesti naslednje:

—

preizkušen je bil vzorec z 241 plačili,

| — | ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je pri EKJS zajela izbrane plačilne agencije v štirih državah članicah, ki uporabljajo SEPP – na Cipru, v Latviji, Litvi in na Slovaškem –, in v štirih državah članicah, ki uporabljajo SEP – na Malti, v Grčiji, Italiji (v Emiliji-Romanji) in Španiji (v Baskiji). Poleg tega je za Malto revizija zajela tudi dodelitev pravic po uvedbi SEP leta 2007. Za odhodke za razvoj podeželja je Sodišče preizkusilo nadzorne in kontrolne sisteme v Avstriji, Nemčiji (na Bavarskem), Združenem kraljestvu (v Angliji), Grčiji, na Češkem, v Romuniji, Bolgariji in Franciji. Za zdravje in varstvo potrošnikov je Sodišče revidiralo nadzorne in kontrolne sisteme, povezane s programi za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni, |
| --- | --- |

—

ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je pri EKJS zajela izbrane plačilne agencije v štirih državah članicah, ki uporabljajo SEPP – na Cipru, v Latviji, Litvi in na Slovaškem –, in v štirih državah članicah, ki uporabljajo SEP – na Malti, v Grčiji, Italiji (v Emiliji-Romanji) in Španiji (v Baskiji). Poleg tega je za Malto revizija zajela tudi dodelitev pravic po uvedbi SEP leta 2007. Za odhodke za razvoj podeželja je Sodišče preizkusilo nadzorne in kontrolne sisteme v Avstriji, Nemčiji (na Bavarskem), Združenem kraljestvu (v Angliji), Grčiji, na Češkem, v Romuniji, Bolgariji in Franciji. Za zdravje in varstvo potrošnikov je Sodišče revidiralo nadzorne in kontrolne sisteme, povezane s programi za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni,

| — | Sodišče je v zvezi z navzkrižno skladnostjo pri revidiranju plačil, vezanih na površino, svoje preizkušanje omejilo na obveznosti, ki izhajajo iz standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje (minimalna talna odeja, širitev nezaželene vegetacije), za katere je mogoče v času revizijskega obiska pridobiti dokaze in priti do zaključka. V zvezi s plačili EKSRP so bile preizkušene nekatere predpisane zahteve ravnanja (varstvo podzemne vode in tal pred onesnaževanjem, identifikacija živali in dobro počutje živali). Sodišče je poleg tega v okviru svojih revizij sistemov IAKS analiziralo izvajanje standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje na nacionalni ravni in kontrolne sisteme, ki so jih vzpostavile države članice, |
| --- | --- |

—

Sodišče je v zvezi z navzkrižno skladnostjo pri revidiranju plačil, vezanih na površino, svoje preizkušanje omejilo na obveznosti, ki izhajajo iz standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje (minimalna talna odeja, širitev nezaželene vegetacije), za katere je mogoče v času revizijskega obiska pridobiti dokaze in priti do zaključka. V zvezi s plačili EKSRP so bile preizkušene nekatere predpisane zahteve ravnanja (varstvo podzemne vode in tal pred onesnaževanjem, identifikacija živali in dobro počutje živali). Sodišče je poleg tega v okviru svojih revizij sistemov IAKS analiziralo izvajanje standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje na nacionalni ravni in kontrolne sisteme, ki so jih vzpostavile države članice,

| — | Sodišče je pregledalo tudi 60 potrdil in poročil certifikacijskih organov, ki so se nanašala na 54 plačilnih agencij (19), da bi ocenilo osnovo za odločbo Komisije o finančni potrditvi. |
| --- | --- |

—

Sodišče je pregledalo tudi 60 potrdil in poročil certifikacijskih organov, ki so se nanašala na 54 plačilnih agencij (19), da bi ocenilo osnovo za odločbo Komisije o finančni potrditvi.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 3.18 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v Prilogi 3.1. Na osnovi tega Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake za kmetijstvo in naravne vire med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

3.18

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v Prilogi 3.1. Na osnovi tega Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake za kmetijstvo in naravne vire med 2 % in 5 %.

| 3.18 | Komisija meni, da stopnja napak, ki se je v zadnjih letih gibala okoli 2 %, potrjuje splošno pozitivno oceno iz prejšnjih let.

  Poleg tega je tveganje za proračun EU ustrezno zajeto v postopku potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.18

Poleg tega je tveganje za proračun EU ustrezno zajeto v postopku potrditve skladnosti.

| 3.19 | Leta 2009 so na 66 (27 %) (20) od 241 revidiranih transakcij vplivale napake. Na 42 (64 %) (21) teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake predvsem v zvezi z upravičenostjo in točnostjo. V nadaljevanju so navedeni primeri napak. |
| --- | --- |

3.19

Leta 2009 so na 66 (27 %) (20) od 241 revidiranih transakcij vplivale napake. Na 42 (64 %) (21) teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake predvsem v zvezi z upravičenostjo in točnostjo. V nadaljevanju so navedeni primeri napak.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

| 3.20 | V EKJS so napake vplivale na 35 (24 %) (22) od 148 transakcij v vzorcu. Na 24 (69 %) teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake. Pri odhodkih za razvoj podeželja so napake vplivale na 25 (31 %) od 80 transakcij v vzorcu. Na 16 (64 %) teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake. |
| --- | --- |

3.20

V EKJS so napake vplivale na 35 (24 %) (22) od 148 transakcij v vzorcu. Na 24 (69 %) teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake. Pri odhodkih za razvoj podeželja so napake vplivale na 25 (31 %) od 80 transakcij v vzorcu. Na 16 (64 %) teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake.

| 3.20 | Komisija ugotavlja, da je večina količinsko opredeljivih napak razmeroma majhnih v finančnem smislu in se predvsem nanašajo na majhna odstopanja pri ponovnem merjenju parcel, ki ga je opravilo Sodišče (glej odstavek 3.22). Prav tako je zadevna država članica nekatere napake ugotovila že pred revizijo Sodišča. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Primeri napak v zvezi z upravičenostjo, ki jih je ugotovilo Sodišče, so: |
| --- | --- |

3.21

Primeri napak v zvezi z upravičenostjo, ki jih je ugotovilo Sodišče, so:

3.21

Primeri za EKJS

Plačilo SEPP je prejel upravičenec brez kakršnega koli dokaza o izvajanju kmetijske dejavnosti: ta upravičenec, družba z omejeno odgovornostjo v lasti občine, je vložil zahtevek za SEPP za več kot 530 hektarov travnikov in pašnikov. Revizorjem niso mogli predložiti nobenih dokazov, da je družba upravičena do pomoči zaradi izvajanja kmetijske dejavnosti, tj. proizvodnje ali pridelovanja kmetijskih proizvodov, reje živali, reje živali za kmetijske namene ali ohranjanja zemljišč v stanju, ki je v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji, zaradi česar je bilo plačilo pomoči (30 000 EUR) neupravičeno. Sodišče meni, da je to še en primer problema, na katerega je opozorilo že v svojem letnem poročilu za leto 2008 (23).

Plačilo SEP je prejel upravičenec, ki je napačno prijavil najete pašnike slabe kakovosti. Zadevno zemljišče je bilo javno zemljišče, za katerega je pašne pravice, ki mu jih je odobrila občina, prijavil že drug kmet (zakupodajalec). Upravičenec, upokojen kmet, ki je prodal prvotno kmetijsko gospodarstvo, vendar obdržal del svojih pravic, je z zakupodajalcem sklenil dve posebni pogodbi, da bi navidezno izpolnil zahteve iz uredbe:

| — | najemno pogodbo za 57 hektarov omenjenih pašnikov, |
| --- | --- |

—

najemno pogodbo za 57 hektarov omenjenih pašnikov,

| — | podizvajalsko pogodbo, s katero je pašne pravice odstopil nazaj zakupodajalcu. |
| --- | --- |

—

podizvajalsko pogodbo, s katero je pašne pravice odstopil nazaj zakupodajalcu.

Vendar občina zakupodajalcu ni odobrila nobenih pašnih pravic na zadevni parceli. Poleg tega pa je v pravilniku občine izrecno prepovedano vsakršno (delno ali popolno) oddajanje pašnih pravic v podnajem.

Tako niti zakupodajalec niti upravičenec nista imela pravice do uporabe tega zemljišča. Posledično določbe zakonodaje EU (24) niso bile upoštevane.

Zadnji primer je po mnenju Sodišča jasna kršitev določb člena 29 uredbe, ki ureja to področje, v skladu s katerimi „se plačilo ne izplača upravičencem, za katere se ugotovi, da so umetno ustvarili pogoje, ki so potrebni za pridobitev takih plačil“.

Primeri za EKJS

Fizične ali pravne osebe so upravičene do prejemanja plačil SEPP, če opravljajo kmetijsko dejavnost ali vzdržujejo zemljišče v dobrih kmetijskih pogojih (GAC) (37). Posebna kmetijska dejavnost torej ni potrebna. Zadostuje že, da upravičenec upošteva dobre kmetijske pogoje (GAC).

Ta primer se ne nanaša na pravilnost v skladu z ustreznimi predpisi EU, ampak na politično odločitev, ki jo je zakonodajalec EU sprejel med pregledom SKP, ko je državam članicam prepustil odločitev o tem, ali bodo odobrile neposredna plačila fizičnim ali pravnim osebam, katerih glavna dejavnost ni opravljanje kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le majhen delež. Nadaljnji premisleki o tej točki potekajo v okviru reforme skupne kmetijske politike po letu 2013.

Iz podatkov v spisu o plačilih je razvidno, da so septembra 2008 zadevni nacionalni organi na kraju samem preverili zemljišče iz zahtevka, vključno z nekaterimi parcelami, ki jih je pregledalo Sodišče, in na podlagi zemljišča, za katerega so ugotovili, da je v dobrih kmetijskih pogojih, določili plačilo. Obisk Komisije na kraju samem v maju 2010 je potrdil, da je pripadajoče zemljišče, ki je predmet plačil, še vedno v dobrih kmetijskih pogojih.

| 3.22 | Večina količinsko opredeljivih napak so napake v zvezi s točnostjo (87 % za EKJS in 81 % za razvoj podeželja), večina napak v zvezi s točnostjo pa so prijavljanje prevelikih upravičenih površin. Drugi primeri napak v zvezi s točnostjo, ki jih je ugotovilo Sodišče, so: |
| --- | --- |

3.22

Večina količinsko opredeljivih napak so napake v zvezi s točnostjo (87 % za EKJS in 81 % za razvoj podeželja), večina napak v zvezi s točnostjo pa so prijavljanje prevelikih upravičenih površin. Drugi primeri napak v zvezi s točnostjo, ki jih je ugotovilo Sodišče, so:

3.22

Primera za EKJS

V dveh od 12 revidiranih transakcij v eni od držav članic so bila plačila izračunana na osnovi nepravilnih pravic, evidentiranih v podatkovni bazi, zaradi česar je v vsakem od primerov prišlo do okoli 20-odstotnega preplačila.

V drugi državi članici je bilo plačilo SEP izračunano na osnovi povprečne vrednosti pravic, ki jih je kmet imel, in ne na osnovi povprečne vrednosti pravic, ki jih je kmet prijavil v svojem zahtevku, kot je določeno v zakonodaji EU, zato je bilo plačilo za 20 % prenizko.

Primeri za EKJS

V obeh primerih so nacionalni organi že pred Sodiščem odkrili, da so bila plačila izračunana na osnovi nepravilnih pravic in da bo treba vsa preplačila vrniti.

Komisija obžaluje, da so takšna prenizka plačila, ki ne pomenijo nobene izgube za proračun EU, ekstrapolirana na celoto odhodkov tako, da se poveča splošna stopnja napak, kar ustvarja nepravilen vtis, da stopnja napak kaže na velikost preplačila.

| 3.23 | Pri količinsko neopredeljivih napakah je Sodišče ugotovilo na primer za EKJS, da parcele v zahtevku niso bile jasno opredeljene, da so bila plačila izvedena po zakonskem roku in da datum, ko morajo biti vlagatelji izključni uporabniki parcel, za katere je bil vložen zahtevek, ni bil določen. Za EKSRP je Sodišče opazilo primer, pri katerem nekateri pogoji v zvezi s pomočjo, plačano za ekološko kmetovanje, niso bili popolnoma izpolnjeni. |
| --- | --- |

3.23

Pri količinsko neopredeljivih napakah je Sodišče ugotovilo na primer za EKJS, da parcele v zahtevku niso bile jasno opredeljene, da so bila plačila izvedena po zakonskem roku in da datum, ko morajo biti vlagatelji izključni uporabniki parcel, za katere je bil vložen zahtevek, ni bil določen. Za EKSRP je Sodišče opazilo primer, pri katerem nekateri pogoji v zvezi s pomočjo, plačano za ekološko kmetovanje, niso bili popolnoma izpolnjeni.

| 3.23 | Komisija sistematično preverja skladnost s plačilnimi roki za neposredno pomoč in po potrebi izvaja finančne popravke. Druge navedene napake so formalne in brez finančnih posledic. |
| --- | --- |

3.23

Okolje, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov

| 3.24 | V zvezi z okoljem, pomorskimi zadevami in ribištvom ter zdravjem in varstvom potrošnikov, so napake vplivale na šest (46 %) od 13 transakcij v vzorcu. Na dve (33 %) od teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake. |
| --- | --- |

3.24

V zvezi z okoljem, pomorskimi zadevami in ribištvom ter zdravjem in varstvom potrošnikov, so napake vplivale na šest (46 %) od 13 transakcij v vzorcu. Na dve (33 %) od teh transakcij so vplivale količinsko opredeljive napake.

| 3.24 | Ko je Komisija odločala o svojih plačilih državam članicam v okviru deljenega upravljanja, se ni zavedala morebitnih napak, ki jih je ugotovilo Sodišče in so se pojavile na ravni končnega prejemnika. Vendar je Komisija vzpostavila obvladovalno okolje, da bi preverila, ali sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah delujejo učinkovito, da se preprečijo takšne napake.

  V zvezi z eno transakcijo na področju pomorskih zadev in ribištva je Komisija pri izračunu vmesnega plačila pravilno uporabila veljavna pravila za izračun takšnih plačil, kakor so opredeljena v členu 76 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, ki določa, da Komisija ne sme uporabiti drugačne metode za izračun po svoji presoji. |
| --- | --- |

3.24

V zvezi z eno transakcijo na področju pomorskih zadev in ribištva je Komisija pri izračunu vmesnega plačila pravilno uporabila veljavna pravila za izračun takšnih plačil, kakor so opredeljena v členu 76 Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006, ki določa, da Komisija ne sme uporabiti drugačne metode za izračun po svoji presoji.

| 3.25 | Pri finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) je Sodišče ugotovilo primere projektov, ki so bili zaključeni po obdobju upravičenosti. |
| --- | --- |

3.25

Pri finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) je Sodišče ugotovilo primere projektov, ki so bili zaključeni po obdobju upravičenosti.

| 3.25 | Komisija ugotovljene neupravičene zneske odšteje od prihodnjih zahtevkov za odhodke (če bodo še predloženi) ali najpozneje pred zaključkom programa. |
| --- | --- |

3.25

Primer

Nacionalni organi so povrnili odhodke, ki so nastali devet mesecev po roku za izgradnjo ribiškega plovila. V skladu z zakonodajo so taki odhodki neupravičeni, saj se ti roki lahko razveljavijo le v primeru višje sile, do katere pride v času trajanja projekta.

Primer

V okviru naloge zaključevanja programa bo Komisija sprejela vse ustrezne ukrepe, da od končnega poročila o odhodkih in končnega zahtevka za plačilo odšteje neupravičeni znesek.

| 3.26 | Sodišče je ugotovilo tudi količinsko neopredeljive napake. |
| --- | --- |

3.26

Sodišče je ugotovilo tudi količinsko neopredeljive napake.

3.26

Primera

FIUR: končni upravičenec je med drugim prijavil tudi stroške za lastne uslužbence in stroje, ki so bili ocenjeni po prodajni ceni, ne pa na podlagi stroškov, ki so dejansko nastali za izvajanje projekta. Ta napaka je bila razvrščena med količinsko neopredeljive napake, saj podatkov o dejanskih stroških, ki jih je imel upravičenec, ni bilo mogoče zagotoviti.

SANCO: Sodišče je pri plačilu za predvajanje televizijskih oglasov za protikadilsko kampanjo ugotovilo, da Komisija ni ustrezno preverila, ali so bile vse plačane storitve dejansko opravljene.

Primera

FIUR: V okviru naloge zaključevanja programa bo Komisija sprejela vse ustrezne ukrepe, da od končnega poročila o odhodkih in končnega zahtevka za plačilo odšteje neupravičeni znesek.

SANCO: Službe Komisije so opravile določeno število pregledov, na podlagi katerih so dokazale, da so bili televizijski oglasi predvajani. V prihodnje bodo opravljene dodatne kontrole.

USPEŠNOST SISTEMOV

Področje politik kmetijstvo in razvoj podeželja

Sistemi, povezani s pravilnostjo transakcij

| 3.27 | Glavni kontrolni sistem, ki se uporablja za zagotavljanje pravilnosti transakcij, je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) (25). |
| --- | --- |

3.27

Glavni kontrolni sistem, ki se uporablja za zagotavljanje pravilnosti transakcij, je integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS) (25).

| 3.28 | IAKS v vsaki državi članici obsega podatkovne zbirke o kmetijskih gospodarstvih, zahtevkih, parcelah kmetijskih zemljišč in, kjer so plačila še vedno povezana s številom živali, podatkovno zbirko o živalih ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem predvideva več kontrol v zvezi z upravičenostjo: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v podatkovnih zbirkah za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede, ki jih na kmetijskih gospodarstvih izvajajo plačilne agencije. |
| --- | --- |

3.28

IAKS v vsaki državi članici obsega podatkovne zbirke o kmetijskih gospodarstvih, zahtevkih, parcelah kmetijskih zemljišč in, kjer so plačila še vedno povezana s številom živali, podatkovno zbirko o živalih ter register pravic v državah članicah, ki izvajajo SEP. Sistem predvideva več kontrol v zvezi z upravičenostjo: administrativni pregled vseh zahtevkov, navzkrižna preverjanja v podatkovnih zbirkah za preprečevanje dvojnih zahtevkov za nekatera zemljišča/živali in minimalno 5-odstotno stopnjo za preglede, ki jih na kmetijskih gospodarstvih izvajajo plačilne agencije.

| 3.29 | IAKS obsega SEP, SEPP in vse vezane sheme pomoči na površino ter sheme premij za živali. Pri EKSRP, zlasti pri kmetijsko-okoljskih ukrepih in ukrepih za območja z omejenimi možnostmi, se nekateri ključni elementi, kot sta površina in število živali, preverjajo z IAKS, za druge zahteve pa se uporabljajo posebej zanje zasnovane kontrole (26). |
| --- | --- |

3.29

IAKS obsega SEP, SEPP in vse vezane sheme pomoči na površino ter sheme premij za živali. Pri EKSRP, zlasti pri kmetijsko-okoljskih ukrepih in ukrepih za območja z omejenimi možnostmi, se nekateri ključni elementi, kot sta površina in število živali, preverjajo z IAKS, za druge zahteve pa se uporabljajo posebej zanje zasnovane kontrole (26).

| 3.30 | Sodišče je ocenilo osem sistemov IAKS v okviru EKJS in osem posebnih kontrolnih sistemov v okviru EKSRP (glej odstavek 3.17). |
| --- | --- |

3.30

Sodišče je ocenilo osem sistemov IAKS v okviru EKJS in osem posebnih kontrolnih sistemov v okviru EKSRP (glej odstavek 3.17).

| 3.31 | Sodišče je v revizijo zajelo skladnost z določbami ustreznih uredb in oceno uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. Pregledani so bili naslednji elementi: |
| --- | --- |

3.31

Sodišče je v revizijo zajelo skladnost z določbami ustreznih uredb in oceno uspešnosti sistemov pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. Pregledani so bili naslednji elementi:

3.31

| I) | administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk; |
| --- | --- |

I)

administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk;

| II) | kontrolni sistemi, ki temeljijo na pregledih na kraju samem; |
| --- | --- |

II)

kontrolni sistemi, ki temeljijo na pregledih na kraju samem;

| III) | sistemi, ki zagotavljajo izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti. |
| --- | --- |

III)

sistemi, ki zagotavljajo izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti.

| III) | Komisija opominja, da upoštevanje merila navzkrižne skladnosti s strani kmetov ni merilo za upravičenost in zato preverjanja teh meril niso povezana z zakonitostjo in pravilnostjo osnovnih transakcij. Kmetje, ki ne upoštevajo teh meril, so upravičeni do prejemanja plačil, vendar so kaznovani na podlagi resnosti, obsega, trajnosti in ponovitev ugotovljenih neskladnosti ter zaradi malomarnosti ali namere zadevnega upravičenca. |
| --- | --- |

III)

| 3.32 | Čeprav je sistem IAKS načeloma dobro zasnovan, se je pri letnih revizijah sistemov IAKS, ki jih izvaja Sodišče, v zadnjih letih pokazalo, da na uspešnost IAKS negativno vplivajo netočni podatki v podatkovnih zbirkah, nepopolno navzkrižno preverjanje ali nepravilno ali nepopolno nadaljnje ukrepanje v zvezi z odstopanji. Sodišče je za proračunska leta 2006–2008 preučilo delovanje sistemov IAKS v zvezi s SEP ali SEPP v 20 plačilnih agencijah v 17 državah članicah in o rezultatih poročalo v svojih letnih poročilih. IAKS je bil ocenjen kot uspešen pri eni plačilni agenciji, pri 12 kot delno uspešen, pri sedmih pa so bile ugotovljene pomembne slabosti, zaradi česar je Sodišče prišlo do zaključka, da sistem ni uspešen. |
| --- | --- |

3.32

Čeprav je sistem IAKS načeloma dobro zasnovan, se je pri letnih revizijah sistemov IAKS, ki jih izvaja Sodišče, v zadnjih letih pokazalo, da na uspešnost IAKS negativno vplivajo netočni podatki v podatkovnih zbirkah, nepopolno navzkrižno preverjanje ali nepravilno ali nepopolno nadaljnje ukrepanje v zvezi z odstopanji. Sodišče je za proračunska leta 2006–2008 preučilo delovanje sistemov IAKS v zvezi s SEP ali SEPP v 20 plačilnih agencijah v 17 državah članicah in o rezultatih poročalo v svojih letnih poročilih. IAKS je bil ocenjen kot uspešen pri eni plačilni agenciji, pri 12 kot delno uspešen, pri sedmih pa so bile ugotovljene pomembne slabosti, zaradi česar je Sodišče prišlo do zaključka, da sistem ni uspešen.

| 3.33 | Sodišče je pri svoji reviziji osmih plačilnih agencij leta 2009 ugotovilo, da je sistem pri zagotavljanju pravilnosti plačil uspešen samo pri eni agenciji, delno uspešen pri štirih, neuspešen pa pri ostalih treh (v Grčiji, na Cipru in Malti). |
| --- | --- |

3.33

Sodišče je pri svoji reviziji osmih plačilnih agencij leta 2009 ugotovilo, da je sistem pri zagotavljanju pravilnosti plačil uspešen samo pri eni agenciji, delno uspešen pri štirih, neuspešen pa pri ostalih treh (v Grčiji, na Cipru in Malti).

| 3.32–3.33 | Komisija še naprej ugotavlja, kakor je Sodišče potrdilo v prejšnjih letnih poročilih od leta 2005 naprej, da je IAKS na splošno učinkovit kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov, če se uporablja pravilno.

  Učinkovitost in stalno izboljševanje IAKS potrjujejo rezultati revizij skladnosti, ki jih je Komisija v zadnjih letih izvajala v vseh državah članicah razen v Luksemburgu, ter nizka stopnja napak, navedena v kontrolnih statističnih podatkih, ki jih Komisija prejme od držav članic, certifikacijski organi pa jih preverijo in potrdijo. Ta nizka stopnja napak je skladna tudi s tisto, ki jo je Sodišče samo navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2008.


  Komisija je ugotovila, da je v letu oddaje zahtevkov 2008 prišlo do precejšnjih pomanjkljivosti pri IAKS v Bolgariji in Romuniji. Ti dve državi članici sta zato leta 2009 vzpostavili akcijske načrte, ki jih Komisija skrbno spremlja.


  Pri drugih državah članicah so bile ugotovljene manjše pomanjkljivosti v zvezi z njihovimi IAKS, vendar to še ne pomeni, da so njihovi sistemi neučinkoviti, temveč jih je treba le izboljšati, zato so že sprejeli oziroma sprejemajo ukrepe v tej smeri.


  Vse te pomanjkljivosti se spremljajo na podlagi postopkov potrditve skladnosti, kar omogoča, da je tveganje za proračun EU ustrezno pokrito. |
| --- | --- |

3.32–3.33

Učinkovitost in stalno izboljševanje IAKS potrjujejo rezultati revizij skladnosti, ki jih je Komisija v zadnjih letih izvajala v vseh državah članicah razen v Luksemburgu, ter nizka stopnja napak, navedena v kontrolnih statističnih podatkih, ki jih Komisija prejme od držav članic, certifikacijski organi pa jih preverijo in potrdijo. Ta nizka stopnja napak je skladna tudi s tisto, ki jo je Sodišče samo navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2008.

Komisija je ugotovila, da je v letu oddaje zahtevkov 2008 prišlo do precejšnjih pomanjkljivosti pri IAKS v Bolgariji in Romuniji. Ti dve državi članici sta zato leta 2009 vzpostavili akcijske načrte, ki jih Komisija skrbno spremlja.

Pri drugih državah članicah so bile ugotovljene manjše pomanjkljivosti v zvezi z njihovimi IAKS, vendar to še ne pomeni, da so njihovi sistemi neučinkoviti, temveč jih je treba le izboljšati, zato so že sprejeli oziroma sprejemajo ukrepe v tej smeri.

Vse te pomanjkljivosti se spremljajo na podlagi postopkov potrditve skladnosti, kar omogoča, da je tveganje za proračun EU ustrezno pokrito.

| 3.34 | Za osem revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov v okviru razvoja podeželja je Sodišče ugotovilo, da so trije uvedeni kontrolni sistemi uspešni, pet pa jih je le delno uspešnih pri zagotavljanju pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

3.34

Za osem revidiranih nadzornih in kontrolnih sistemov v okviru razvoja podeželja je Sodišče ugotovilo, da so trije uvedeni kontrolni sistemi uspešni, pet pa jih je le delno uspešnih pri zagotavljanju pravilnosti plačil.

| 3.34 | Slabosti nadzornih in kontrolnih sistemov za razvoj podeželja v Bolgariji in Romuniji izhajajo iz pomanjkljivosti v IAKS, za katere je bil v letnem poročilu o dejavnosti Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2009 izražen pridržek.

  Kontrolni sistem za druge države članice, ki jih je Komisija revidirala v letu 2009, se je izkazal kot učinkovit. Kljub temu se priporočajo izboljšave pri naslednjih točkah:







  — | upoštevanje splošnih smernic, ki so opredeljene v delovnem dokumentu o kmetijsko-okoljskih zavezah in njihove preverljivosti, ki zlasti določa, da je treba uporabiti kombinacijo več nadzornih instrumentov, |
| --- | --- | --- |

3.34

Kontrolni sistem za druge države članice, ki jih je Komisija revidirala v letu 2009, se je izkazal kot učinkovit. Kljub temu se priporočajo izboljšave pri naslednjih točkah:

—

upoštevanje splošnih smernic, ki so opredeljene v delovnem dokumentu o kmetijsko-okoljskih zavezah in njihove preverljivosti, ki zlasti določa, da je treba uporabiti kombinacijo več nadzornih instrumentov,

| — | potrebni so nenehni napori, da se zagotovijo enostavna in jasna merila za upravičenost ter da so upravičenci o svojih obveznostih obveščeni na jasen in nedvoumen način, |
| --- | --- |

—

potrebni so nenehni napori, da se zagotovijo enostavna in jasna merila za upravičenost ter da so upravičenci o svojih obveznostih obveščeni na jasen in nedvoumen način,

| — | uporaba obširnih administrativnih kontrol, zlasti v zvezi s kmetijsko-okoljskimi ukrepi, |
| --- | --- |

—

uporaba obširnih administrativnih kontrol, zlasti v zvezi s kmetijsko-okoljskimi ukrepi,

| — | izboljšanje kakovosti poročil o kontroli, da se omogočijo boljša sledljivost in jasni sklepi v zvezi z opravljenimi kontrolami. |
| --- | --- |

—

izboljšanje kakovosti poročil o kontroli, da se omogočijo boljša sledljivost in jasni sklepi v zvezi z opravljenimi kontrolami.

| 3.35 | Glavne revizijske ugotovitve Sodišča so navedene v naslednjih odstavkih. Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 3.2
  . |
| --- | --- |

3.35

Glavne revizijske ugotovitve Sodišča so navedene v naslednjih odstavkih. Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 3.2
  .

I)   Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

| 3.36 | Administrativni pregledi se opravijo za vse zahtevke za podporo in zahtevke za plačila ter zajemajo vse sestavne dele, ki jih je mogoče in primerno administrativno nadzorovati (27). Kadar je to mogoče in primerno, morajo administrativni pregledi vključevati navzkrižna preverjanja, med drugim s podatki iz podatkovnih zbirk IAKS. Sodišče je preverilo, ali so podatkovne zbirke popolne in zanesljive ter ali so pregledi primerni za ugotavljanje odstopanj in izvajanje popravnih ukrepov. Najpomembnejše slabosti sistemov so navedene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

3.36

Administrativni pregledi se opravijo za vse zahtevke za podporo in zahtevke za plačila ter zajemajo vse sestavne dele, ki jih je mogoče in primerno administrativno nadzorovati (27). Kadar je to mogoče in primerno, morajo administrativni pregledi vključevati navzkrižna preverjanja, med drugim s podatki iz podatkovnih zbirk IAKS. Sodišče je preverilo, ali so podatkovne zbirke popolne in zanesljive ter ali so pregledi primerni za ugotavljanje odstopanj in izvajanje popravnih ukrepov. Najpomembnejše slabosti sistemov so navedene v nadaljevanju.

EKJS

| 3.37 | Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je podatkovna zbirka, v kateri so evidentirane vse kmetijske površine (referenčne parcele) države članice. Sodišče je v treh državah članicah odkrilo pomembne pomanjkljivosti v LPIS, ki vplivajo na učinkovitost administrativnega navzkrižnega preverjanja, kot je prikazano v nadaljevanju:
  Primera
  Tehnologija LPIS-GIS je postala obvezna leta 2005. V Grčiji do vključno leta vložitve zahtevkov 2008 v LPIS-GIS ni bilo grafičnih informacij (orto-foto posnetkov), ki bi prikazovale dejanske upravičene površine evidentiranih referenčnih parcel. LPIS-GIS še decembra 2009 ni deloval v celoti, da bi se lahko izvajali potrebni navzkrižni pregledi.
  V Litvi je Sodišče ugotovilo, da pristojni organi iz površine parcel, ki je v LPIS evidentirana kot 100-odstotno upravičena, niso izločili neupravičenih delov v skupni površini 13 700 ha.
  Na Cipru so bili leta 2008 posneti in analizirani novi orto-foto posnetki. Pri analizi se je pokazalo, da so na več kot 39 000 referenčnih parcel vplivale spremembe v zvezi z rabo zemljišča, površina, upravičena do SEPP, pa se je zmanjšala za več kot 7 000 ha (tj. 5 % kmetijskih površin). Čeprav so bile na voljo posodobljene informacije, so ciprski organi kot osnovo za izračun plačil za leto vložitve zahtevkov 2008 uporabili zastarele orto-foto posnetke iz leta 2003. |
| --- | --- |

3.37

Identifikacijski sistem za zemljišča (LPIS) je podatkovna zbirka, v kateri so evidentirane vse kmetijske površine (referenčne parcele) države članice. Sodišče je v treh državah članicah odkrilo pomembne pomanjkljivosti v LPIS, ki vplivajo na učinkovitost administrativnega navzkrižnega preverjanja, kot je prikazano v nadaljevanju:

Primera

Tehnologija LPIS-GIS je postala obvezna leta 2005. V Grčiji do vključno leta vložitve zahtevkov 2008 v LPIS-GIS ni bilo grafičnih informacij (orto-foto posnetkov), ki bi prikazovale dejanske upravičene površine evidentiranih referenčnih parcel. LPIS-GIS še decembra 2009 ni deloval v celoti, da bi se lahko izvajali potrebni navzkrižni pregledi.

V Litvi je Sodišče ugotovilo, da pristojni organi iz površine parcel, ki je v LPIS evidentirana kot 100-odstotno upravičena, niso izločili neupravičenih delov v skupni površini 13 700 ha.

Na Cipru so bili leta 2008 posneti in analizirani novi orto-foto posnetki. Pri analizi se je pokazalo, da so na več kot 39 000 referenčnih parcel vplivale spremembe v zvezi z rabo zemljišča, površina, upravičena do SEPP, pa se je zmanjšala za več kot 7 000 ha (tj. 5 % kmetijskih površin). Čeprav so bile na voljo posodobljene informacije, so ciprski organi kot osnovo za izračun plačil za leto vložitve zahtevkov 2008 uporabili zastarele orto-foto posnetke iz leta 2003.

| 3.37 | Na splošno se kakovost LPIS v državah članicah stalno izboljšuje, kakor je razvidno tudi iz odgovora Komisije na primere, ki jih je Sodišče navedlo spodaj. Poleg tega morajo od leta oddaje zahtevkov 2010 države članice na letni ravni opraviti oceno kakovosti LPIS-GIS v skladu z vnaprej opredeljenimi postopki ter po potrebi poročati o rezultatih in predvidenih ukrepih za izboljšanje položaja.

  Komisija se strinja, da so se v letu oddaje zahtevkov 2008 pojavile težave z grškim IAKS. Vendar je finančno tveganje za preteklost zajeto v postopku potrditve skladnosti, v katerem je bilo do zdaj iz financiranja EU izvzetih ali je v postopku izvzema približno 866 milijonov EUR.


  LPIS-GIS se je v skladu z akcijskim načrtom začel uporabljati 31. decembra 2008, postopno uvajanje pa je bilo opravljeno pred začetkom obdobja za oddajo zahtevkov 2009. V letu 2009 je težavo povzročila pozna digitalizacija parcel s strani kmetov, medtem pa so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje položaja z določitvijo končnega roka za digitalizacijo.


  Komisija že od leta 2005 na podlagi postopkov potrditve skladnosti spremlja pomanjkljivosti, do katerih je prišlo v litovskem LPIS-GIS. Litovski organi so medtem Komisijo že obvestili, da so decembra 2009 izvedli popravne ukrepe v LPIS-GIS.


  Komisija že od leta 2005 spremlja pomanjkljivosti v ciprskem LPIS-GIS. Na podlagi opravljenih misij je Ciper sprejel ukrepe za izboljšanje, zato se šteje, da je sistem od leta 2009 učinkovit. Položaj se še naprej spremlja v okviru postopka potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.37

Komisija se strinja, da so se v letu oddaje zahtevkov 2008 pojavile težave z grškim IAKS. Vendar je finančno tveganje za preteklost zajeto v postopku potrditve skladnosti, v katerem je bilo do zdaj iz financiranja EU izvzetih ali je v postopku izvzema približno 866 milijonov EUR.

LPIS-GIS se je v skladu z akcijskim načrtom začel uporabljati 31. decembra 2008, postopno uvajanje pa je bilo opravljeno pred začetkom obdobja za oddajo zahtevkov 2009. V letu 2009 je težavo povzročila pozna digitalizacija parcel s strani kmetov, medtem pa so bili sprejeti ukrepi za izboljšanje položaja z določitvijo končnega roka za digitalizacijo.

Komisija že od leta 2005 na podlagi postopkov potrditve skladnosti spremlja pomanjkljivosti, do katerih je prišlo v litovskem LPIS-GIS. Litovski organi so medtem Komisijo že obvestili, da so decembra 2009 izvedli popravne ukrepe v LPIS-GIS.

Komisija že od leta 2005 spremlja pomanjkljivosti v ciprskem LPIS-GIS. Na podlagi opravljenih misij je Ciper sprejel ukrepe za izboljšanje, zato se šteje, da je sistem od leta 2009 učinkovit. Položaj se še naprej spremlja v okviru postopka potrditve skladnosti.

| 3.38 | Sodišče je tudi za dve drugi državi članici (Italija, Španija) ugotovilo, da pri omejevanju upravičenih površin za izračun plačil niso bili uporabljeni najnovejši razpoložljivi orto-foto posnetki.
  Primera
  V Italiji (Emilija-Romanja) in Španiji (Baskija) stopnja upravičenosti za pašnike slabe kakovosti ne temelji na najnovejših informacijah, ki so na voljo (orto-foto posnetki ali pregledi na kraju samem), ampak na podatkih iz zahtevkov, ki so jih kmetje vložili pred uvedbo SEP. V pregledanih primerih so italijanski in španski kmetje lahko vložili zahtevek za višjo stopnjo zgodovinske upravičenosti za pašnike slabe kakovosti, ki so glede na najnovejše orto-foto posnetke upravičeni do precej nižje stopnje. Razlike so privedle do dodeljevanja pomoči za površino, ki je bistveno večja od dejansko upravičene. |
| --- | --- |

3.38

Sodišče je tudi za dve drugi državi članici (Italija, Španija) ugotovilo, da pri omejevanju upravičenih površin za izračun plačil niso bili uporabljeni najnovejši razpoložljivi orto-foto posnetki.

Primera

V Italiji (Emilija-Romanja) in Španiji (Baskija) stopnja upravičenosti za pašnike slabe kakovosti ne temelji na najnovejših informacijah, ki so na voljo (orto-foto posnetki ali pregledi na kraju samem), ampak na podatkih iz zahtevkov, ki so jih kmetje vložili pred uvedbo SEP. V pregledanih primerih so italijanski in španski kmetje lahko vložili zahtevek za višjo stopnjo zgodovinske upravičenosti za pašnike slabe kakovosti, ki so glede na najnovejše orto-foto posnetke upravičeni do precej nižje stopnje. Razlike so privedle do dodeljevanja pomoči za površino, ki je bistveno večja od dejansko upravičene.

| 3.38 | Poudariti je treba, da bo potrebno veliko dela, da bodo novi orto-foto posnetki v sistemu resnično „operativni“. Treba jih je obdelati in digitalizirati ter preveriti kakovost rezultatov, šele nato se lahko učinkovito uporabijo za navzkrižna preverjanja. Ta postopek je dolgotrajen. Kljub temu Komisija meni, da je zelo koristno, da države članice že zgodaj zagotovijo orto-foto posnetke kmetom za postopek oddaje zahtevkov, prav tako pa nadzornikom, ki izvajajo preglede na kraju samem, kakor v tem primeru.

  Države članice morajo vrniti vse zneske iz prejšnjih let, če se kot posledica posodobljenih orto-foto posnetkov naknadno odkrijejo previsoke prijave. Če Komisija meni, da država članica ni dovolj proaktivna pri zaščiti proračuna EU, mora spremljati položaj v skladu s postopkom potrditve skladnosti.


  Italija končuje popolno osvežitev svoje LPIS. To pomeni, da bodo novi orto-foto posnetki zajeli celotno državo in bodo osveženi vsaka tri leta, referenčne parcele pa bodo sistematično ocenjene, vključno z obiski na terenu, kjer bo to potrebno. Previsoke prijave, ki so bile ugotovljene po osvežitvi, so v postopku vračanja. Komisija meni, da je ta pristop velik korak naprej.


  V zvezi s Španijo je Sodišče pregledalo slikovni material, ki še ni bil obdelan. Ta slikovni material je bil dan na voljo kmetom za oddajo zahtevkov za leto 2008.


  Komisija aktivno spremlja ukrepe, ki so bili sprejeti za odpravo preteklih previsokih prijav. |
| --- | --- |

3.38

Države članice morajo vrniti vse zneske iz prejšnjih let, če se kot posledica posodobljenih orto-foto posnetkov naknadno odkrijejo previsoke prijave. Če Komisija meni, da država članica ni dovolj proaktivna pri zaščiti proračuna EU, mora spremljati položaj v skladu s postopkom potrditve skladnosti.

Italija končuje popolno osvežitev svoje LPIS. To pomeni, da bodo novi orto-foto posnetki zajeli celotno državo in bodo osveženi vsaka tri leta, referenčne parcele pa bodo sistematično ocenjene, vključno z obiski na terenu, kjer bo to potrebno. Previsoke prijave, ki so bile ugotovljene po osvežitvi, so v postopku vračanja. Komisija meni, da je ta pristop velik korak naprej.

V zvezi s Španijo je Sodišče pregledalo slikovni material, ki še ni bil obdelan. Ta slikovni material je bil dan na voljo kmetom za oddajo zahtevkov za leto 2008.

Komisija aktivno spremlja ukrepe, ki so bili sprejeti za odpravo preteklih previsokih prijav.

| 3.39 | Sodišče je v več državah članicah (Ciper, Grčija, Italija, Slovaška in Litva) opazilo, da podatkovna zbirka zahtevkov ni omogočala ugotavljanja značilnosti in časovnega poteka izvedenih sprememb ali popravkov. Ker ni zanesljive revizijske sledi, Sodišče ne more oceniti pravilne uporabe kazni EU.
  Primera
  V Grčiji se večina administrativnih navzkrižnih preverjanj in potrebnih popravkov podatkov iz zahtevkov izvaja s postopkom brez revizijske sledi, ki ne vodi do uporabe kazni. Na Cipru so bili v zahtevkih na papirju in v podatkovni zbirki navedeni nasprotujoči si podatki o datumih in vsebini sprememb. |
| --- | --- |

3.39

Sodišče je v več državah članicah (Ciper, Grčija, Italija, Slovaška in Litva) opazilo, da podatkovna zbirka zahtevkov ni omogočala ugotavljanja značilnosti in časovnega poteka izvedenih sprememb ali popravkov. Ker ni zanesljive revizijske sledi, Sodišče ne more oceniti pravilne uporabe kazni EU.

Primera

V Grčiji se večina administrativnih navzkrižnih preverjanj in potrebnih popravkov podatkov iz zahtevkov izvaja s postopkom brez revizijske sledi, ki ne vodi do uporabe kazni. Na Cipru so bili v zahtevkih na papirju in v podatkovni zbirki navedeni nasprotujoči si podatki o datumih in vsebini sprememb.

| 3.39 | Za Ciper, Grčijo in Slovaško so bile v poročila certifikacijskih organov za proračunsko leto 2009 vključene ugotovitve, podobne ugotovitvam Sodišča, v vseh treh primerih pa so plačilne agencije odgovorile, da so bili sproženi ukrepi za odpravo težav.

  V okviru Odbora za kmetijske sklade so bile države članice pozvane, da v svojih IT-aplikacijah zagotovijo popolno revizijsko sled. |
| --- | --- |

3.39

V okviru Odbora za kmetijske sklade so bile države članice pozvane, da v svojih IT-aplikacijah zagotovijo popolno revizijsko sled.

| 3.40 | Zanesljiva podatkovna zbirka o pravicah je prvi pogoj za pravilna plačila SEP. Države članice morajo upoštevati tudi skupne nacionalne zgornje meje za SEP in SEPP. Sodišče je ugotovilo prekoračitve zgornje meje (Ciper), kar sicer ni vplivalo na proračun EU, in netočno dodeljevanje pravic (Malta). |
| --- | --- |

3.40

Zanesljiva podatkovna zbirka o pravicah je prvi pogoj za pravilna plačila SEP. Države članice morajo upoštevati tudi skupne nacionalne zgornje meje za SEP in SEPP. Sodišče je ugotovilo prekoračitve zgornje meje (Ciper), kar sicer ni vplivalo na proračun EU, in netočno dodeljevanje pravic (Malta).

3.40

Primera

Ko je Malta leta 2007 uvedla SEP, so bile vsem živinorejcem in pridelovalcem mleka dodeljene posebne pravice, vključno s tistimi, ki so imeli upravičene hektarje, kar je v nasprotju z zakonodajo EU. V zakonodaji EU je Malta izvzeta iz zahteve, da mora vlagatelj ohraniti vsaj 50 % pretekle živinorejske dejavnosti, če hoče prejeti plačilo za posebne pravice. Malta se je odločila, da za aktiviranje posebnih pravic ne bo postavila spodnje meje za zahteve v zvezi z živino na nacionalni ravni. Tako kmetje, ki so po uvedbi SEP močno zmanjšali svoje črede, ostajajo upravičeni in prejemajo polna plačila za svoje posebne pravice.

Ciper je prekoračil zgornjo mejo za pomoč EU iz SEPP za 1,44 %. Ciprski organi niso uporabili sorazmernega zmanjšanja. To je posledično vplivalo na vsa posamezna plačila, saj je pri vseh prišlo do 1,44-odstotnega preplačila, kar je bilo sicer financirano iz nacionalnega proračuna in ne proračuna EU.

Primera

Za Malto je značilna intenzivna živinoreja brez zemljišča. Svet je odločil, da Malto izvzame iz zahteve, da mora vlagatelj ohraniti vsaj 50 % kmetijske dejavnosti, ki jo je opravljal pred prehodom na SEP.

Ciper to vprašanje rešuje v okviru pregleda zahtevkov za leto 2008, da bi se izterjali zadevni zneski.

| 3.41 | V zvezi s pravilnostjo plačil je Sodišče v eni državi članici odkrilo precejšnje pomanjkljivosti, zaradi katerih so bili v nekaterih primerih za gozdne površine vloženi zahtevki za trajne pašnike (Grčija). Poleg tega Grčija še vedno dopušča, da površine, za katere so bili vloženi zahtevki, presegajo upravičene površine referenčne parcele, kot so evidentirane v LPIS, z uporabo 5-odstotnega dovoljenega odstopanja, ki v uredbi ni predvideno. O tem opažanju je Sodišče poročalo že leta 2005. Poleg tega je Sodišče odkrilo primere plačil upravičencem, ki so bila izvedena brez odprave znanih odstopanj (Italija) in brez navzkrižnih preverjanj površine, za katero je bil vložen zahtevek, in upravičene površine, ki je evidentirana v LPIS (Španija). Odkriti pa so bili tudi primeri sistematično nepravilnega izračunavanja pomoči in neustrezne uporabe kazni za napačno prijavljene površine in za prepozno vložene zahtevke. |
| --- | --- |

3.41

V zvezi s pravilnostjo plačil je Sodišče v eni državi članici odkrilo precejšnje pomanjkljivosti, zaradi katerih so bili v nekaterih primerih za gozdne površine vloženi zahtevki za trajne pašnike (Grčija). Poleg tega Grčija še vedno dopušča, da površine, za katere so bili vloženi zahtevki, presegajo upravičene površine referenčne parcele, kot so evidentirane v LPIS, z uporabo 5-odstotnega dovoljenega odstopanja, ki v uredbi ni predvideno. O tem opažanju je Sodišče poročalo že leta 2005. Poleg tega je Sodišče odkrilo primere plačil upravičencem, ki so bila izvedena brez odprave znanih odstopanj (Italija) in brez navzkrižnih preverjanj površine, za katero je bil vložen zahtevek, in upravičene površine, ki je evidentirana v LPIS (Španija). Odkriti pa so bili tudi primeri sistematično nepravilnega izračunavanja pomoči in neustrezne uporabe kazni za napačno prijavljene površine in za prepozno vložene zahtevke.

| 3.41 | Italijanski organi zatrjujejo, da pred izvedbo plačila regionalni organi opravijo vse administrativne kontrole, v okviru katerih preverijo upravičenost, razrešijo nepravilnosti in rezultate dajo na voljo kmetom. Primeri, v katerih je Komisija ugotovila slabosti sistema, ki ustvarjajo tveganje za neupravičena plačila, pa so obravnavani tudi v postopku za potrditev obračunov.

  Španski organi potrjujejo, da se je v letu oddaje zahtevkov 2008 LPIS-GIS resnično uporabljal samo za določen del navzkrižnih preverjanj, vendar pa so ta položaj od leta oddaje zahtevkov 2009 izboljšali. |
| --- | --- |

3.41

Španski organi potrjujejo, da se je v letu oddaje zahtevkov 2008 LPIS-GIS resnično uporabljal samo za določen del navzkrižnih preverjanj, vendar pa so ta položaj od leta oddaje zahtevkov 2009 izboljšali.

Primera

V Grčiji so bili za površine, ki so v LPIS evidentirane kot gozd, vloženi zahtevki za trajne pašnike, zato so te prejele plačilo iz SEP, čeprav je na orto-foto posnetkih jasno vidna precejšnja gostota dreves in skal.

Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je Grčija sistematično nepravilno izračunavala SEP, kadar je bilo ugotovljeno, da je površina premajhna za plačilo vseh pravic, za katere je kmet vložil zahtevek, in kadar imajo te pravice različne vrednosti na enoto. Podoben problem je bil opažen na Malti, kjer je nepravilna metoda izračuna v enem primeru povzročila preplačilo v višini 69 %.

Na Cipru se kazni za previsoke prijave, ki so predvidene v zakonodaji EU, leta 2007 niso uporabljale, leta 2008 pa se niso uporabljale pravilno.

Primera

Komisija se strinja, da so se v preteklosti pojavile težave z grškim IAKS, vendar se z vzpostavitvijo novega LPIS-GIS to tveganje od leta oddaje zahtevkov 2009 zmanjšuje. Finančno tveganje za preteklost je zajeto v postopku potrditve skladnosti, v katerem je bilo do zdaj iz financiranja EU izvzetih ali je v postopku izvzema približno 866 milijonov EUR.

Komisija se strinja z ugotovitvami Sodišča. Grški organi so zatrdili, da bodo težavo odpravili. Vendar je učinek tega omejen. Enako lahko trdimo za malteški primer, ki je vplival na skupno 519 kmetov oziroma na območje 203 hektarov.

Komisija se zaveda položaja, ki je nastal v letu 2007, Ciper pa je ocenil njegov finančni učinek med pregledom zahtevkov za leto 2007. V zvezi z letom oddaje zahtevkov 2008 so ciprski organi potrdili, da je bil postopek spremenjen.

EKSRP

| 3.42 | Administrativni pregledi se nanašajo na pravilnost zahtevkov vlagateljev in izpolnjevanje zahtev za upravičenost do odobritve pomoči (28). Te kontrole obsegajo navzkrižna preverjanja s podatki, ki so organom že na voljo, na primer v podatkovnih zbirkah IAKS. |
| --- | --- |

3.42

Administrativni pregledi se nanašajo na pravilnost zahtevkov vlagateljev in izpolnjevanje zahtev za upravičenost do odobritve pomoči (28). Te kontrole obsegajo navzkrižna preverjanja s podatki, ki so organom že na voljo, na primer v podatkovnih zbirkah IAKS.

| 3.43 | Pri reviziji so bile odkrite napake pri določanju menjalnega tečaja, ki je bil uporabljen za pretvorbo zneskov plačane pomoči iz EUR v nacionalne valute (Združeno kraljestvo, Češka), in slabosti pri izračunu znižanja pomoči po pregledih na kraju samem (Nemčija (Bavarska)). Slabosti so bile odkrite tudi pri tehničnih pregledih zmanjševanja onesnaževanja z nitrati (Grčija) in pri izpolnjevanju posebnega pogoja za upravičenost, kot je primernost kmetijskih strojev glede na obdelovalno površino (Bolgarija). |
| --- | --- |

3.43

Pri reviziji so bile odkrite napake pri določanju menjalnega tečaja, ki je bil uporabljen za pretvorbo zneskov plačane pomoči iz EUR v nacionalne valute (Združeno kraljestvo, Češka), in slabosti pri izračunu znižanja pomoči po pregledih na kraju samem (Nemčija (Bavarska)). Slabosti so bile odkrite tudi pri tehničnih pregledih zmanjševanja onesnaževanja z nitrati (Grčija) in pri izpolnjevanju posebnega pogoja za upravičenost, kot je primernost kmetijskih strojev glede na obdelovalno površino (Bolgarija).

| 3.43 | Finančni učinek teh napak je bil že popravljen v poznejših izjavah o odhodkih (Češka, Združeno kraljestvo) ali pa se spremlja v okviru postopkov potrditve skladnosti. Poleg tega lahko ocenimo, da so ti zneski glede na izvršena plačila zanemarljivi (precej pod 1 %).

  Ugotovitve Sodišča glede Nemčije (Bavarska) ne vplivajo na proračun EU, saj je bilo zmanjšanje dela pomoči, izplačanega iz proračuna EU, pravilno izračunano.


  Slabosti, ki jih je Sodišče ugotovilo v Bolgariji, se nadalje obravnavajo v okviru postopka potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.43

Ugotovitve Sodišča glede Nemčije (Bavarska) ne vplivajo na proračun EU, saj je bilo zmanjšanje dela pomoči, izplačanega iz proračuna EU, pravilno izračunano.

Slabosti, ki jih je Sodišče ugotovilo v Bolgariji, se nadalje obravnavajo v okviru postopka potrditve skladnosti.

II)   Kontrolni sistemi, ki temeljijo na pregledih na kraju samem

| 3.44 | Države članice morajo vsako leto opraviti preglede na kraju samem, ki morajo za večino shem pomoči zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev (29). Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila usmerjena na ustreznost postopkov za analizo tveganja pri izbiri upravičencev za takšne preglede, kakovost pregledov in primernost izvedenih popravkov. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, je pokazala nekatere slabosti pri pregledih na kraju samem. |
| --- | --- |

3.44

Države članice morajo vsako leto opraviti preglede na kraju samem, ki morajo za večino shem pomoči zajeti vsaj 5 % vseh upravičencev (29). Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je bila usmerjena na ustreznost postopkov za analizo tveganja pri izbiri upravičencev za takšne preglede, kakovost pregledov in primernost izvedenih popravkov. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, je pokazala nekatere slabosti pri pregledih na kraju samem.

| 3.45 | Pri EKJS je Sodišče ugotovilo primere nepravilne uporabe tolerance pri meritvah (Malta, Italija) ter neustrezne kakovosti in nezadostnega obsega inšpekcijskih pregledov na kraju samem (Grčija). |
| --- | --- |

3.45

Pri EKJS je Sodišče ugotovilo primere nepravilne uporabe tolerance pri meritvah (Malta, Italija) ter neustrezne kakovosti in nezadostnega obsega inšpekcijskih pregledov na kraju samem (Grčija).

| 3.45 | Po navedbah malteških organov so bili za leto 2008 sprejeti popravni ukrepi, ki so se uporabili tudi v letu 2009. Italijanski organi so zagotovili, da so uporabili pravilne postopke za uporabo toleranc v letu oddaje zahtevkov 2009. |
| --- | --- |

3.45

Primer

V Grčiji je bilo pri reviziji ugotovljeno, da inšpekcijski pregledi na kraju samem niso vedno izpolnili zakonske zahteve, v skladu s katero bi bilo treba izmeriti vsaj 50 % parcel, travišč pa običajno niso preverjali ali pa so jih preverili samo vizualno. V več primerih, ki jih je pregledalo Sodišče, parcele, za katere so bili vloženi zahtevki, ki so bile glede na orto-foto posnetke poraščene z gozdovi ali grmovjem, niso bile vključene v vzorec parcel, za katerega so se izvedli inšpekcijski pregledi na kraju samem. Poleg tega so bile v več poročilih o inšpekcijskih pregledih, ki jih je analiziralo Sodišče, za parcele, ki so bile izmerjene na kraju samem, navedene geografske koordinate, ki se niso ujemale z lokacijami digitaliziranih parcel v LPIS-GIS (različne lokacije, različna uporaba, različna oblika in obseg).

Primer

Komisija se strinja, da so se v preteklosti pojavile težave z grškim IAKS, vendar se z vzpostavitvijo novega LPIS-GIS to tveganje od leta oddaje zahtevkov 2009 zmanjšuje. Finančno tveganje za preteklost je zajeto v postopku potrditve skladnosti, v katerem je bilo do zdaj iz financiranja EU izvzetih ali je v postopku izvzema približno 866 milijonov EUR.

| 3.46 | Pri EKSRP je Sodišče odkrilo slabosti v zvezi z natančnostjo in popolnostjo poročil o kontroli (Nemčija (Bavarska), Romunija), skupnim ovrednotenjem rezultatov kontrol (Bolgarija) in spoštovanjem rokov za poročanje Komisiji o izvedenih kontrolah (Nemčija (Bavarska), Francija). |
| --- | --- |

3.46

Pri EKSRP je Sodišče odkrilo slabosti v zvezi z natančnostjo in popolnostjo poročil o kontroli (Nemčija (Bavarska), Romunija), skupnim ovrednotenjem rezultatov kontrol (Bolgarija) in spoštovanjem rokov za poročanje Komisiji o izvedenih kontrolah (Nemčija (Bavarska), Francija).

| 3.46 | Slabosti, ki jih navaja Sodišče, se nanašajo bolj na pomožno kot na ključno kontrolo. V zvezi z roki za poročanje lahko rečemo, da so bile informacije Komisiji posredovane dovolj zgodaj, tako da jih je Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja lahko upošteval v svojem letnem poročilu o delu za leto 2009. |
| --- | --- |

3.46

III)   Sistem, ki zagotavlja izvajanje in kontroliranje navzkrižne skladnosti

| 3.47 | Zahteve v zvezi z navzkrižno skladnostjo so sestavljene iz predpisanih zahtev ravnanja in standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje (glej odstavek 3.7). Predpisane zahteve ravnanja so določene v različnih direktivah in uredbah EU, standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje pa je treba opredeliti na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

3.47

Zahteve v zvezi z navzkrižno skladnostjo so sestavljene iz predpisanih zahtev ravnanja in standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje (glej odstavek 3.7). Predpisane zahteve ravnanja so določene v različnih direktivah in uredbah EU, standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje pa je treba opredeliti na nacionalni ravni.

| 3.48 | Sodišče je odkrilo pomanjkljivosti v opredelitvi zahtev za ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje, in pri kontroli tega stanja. |
| --- | --- |

3.48

Sodišče je odkrilo pomanjkljivosti v opredelitvi zahtev za ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje, in pri kontroli tega stanja.

| 3.48 | Slabosti pri opredelitvi in kontroli standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje so bile ugotovljene pri revizijah navzkrižne skladnosti, ki jih je opravila Komisija, nadalje pa se obravnavajo v okviru postopka potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.48

Primer

V Italiji so bile iste ovce upoštevane za dva različna kmeta, da bi bila izpolnjena zahteva o minimalni obremenitvi.

Primer

Komisija se strinja s Sodiščem, da v tem primeru dobri kmetijski in okoljski pogoji glede minimalne obremenitve niso izpolnjeni, zato bi bilo treba uporabiti ustrezno kazen v zvezi z navzkrižno skladnostjo.

| 3.49 | Sodišče je med obiskom na kraju samem na podlagi omejene revizije (glej tretjo alineo odstavka 3.17) opazilo kršitve navzkrižne skladnosti pri približno 5 % plačil, za katera veljajo obveznosti v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Opažene kršitve so se nanašale na predpisane zahteve ravnanja (onesnaževanje podzemne vode, registracijo živali, dobro počutje živali, nepravilno uporabo fitofarmacevtskih sredstev) in dobre kmetijske in okoljske pogoje (širitev nezaželene vegetacije). |
| --- | --- |

3.49

Sodišče je med obiskom na kraju samem na podlagi omejene revizije (glej tretjo alineo odstavka 3.17) opazilo kršitve navzkrižne skladnosti pri približno 5 % plačil, za katera veljajo obveznosti v zvezi z navzkrižno skladnostjo. Opažene kršitve so se nanašale na predpisane zahteve ravnanja (onesnaževanje podzemne vode, registracijo živali, dobro počutje živali, nepravilno uporabo fitofarmacevtskih sredstev) in dobre kmetijske in okoljske pogoje (širitev nezaželene vegetacije).

| 3.49 | Ugotovitve Sodišča potrjujejo kontrolni statistični podatki, ki jih je Komisija prejela od držav članic. Ti statistični podatki kažejo, da so bile kazni uvedene. |
| --- | --- |

3.49

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Izterjava starih dolgov

| 3.50 | 50 % vsakega neupravičenega plačila, ki ga države članice od upravičencev ne izterjajo v štirih letih, ali v osmih letih v primeru sodnih postopkov, samodejno bremeni nacionalni proračun te države članice (30) (tako imenovano pravilo pol-pol) (31). Države članice pa morajo nadaljevati svoje postopke izterjatve. Leta 2009 se je uporabljalo pravilo pol-pol (32), zato so bili potrjeni obračuni neizterjanih zneskov iz obdobja 2000–2004 (stari osem let oz. štiri leta): 31,4 milijona EUR je bilo zaračunanih državam članicam, 20,1 milijona EUR pa proračunu EU. |
| --- | --- |

3.50

50 % vsakega neupravičenega plačila, ki ga države članice od upravičencev ne izterjajo v štirih letih, ali v osmih letih v primeru sodnih postopkov, samodejno bremeni nacionalni proračun te države članice (30) (tako imenovano pravilo pol-pol) (31). Države članice pa morajo nadaljevati svoje postopke izterjatve. Leta 2009 se je uporabljalo pravilo pol-pol (32), zato so bili potrjeni obračuni neizterjanih zneskov iz obdobja 2000–2004 (stari osem let oz. štiri leta): 31,4 milijona EUR je bilo zaračunanih državam članicam, 20,1 milijona EUR pa proračunu EU.

| 3.50 | Komisija poudarja, da je znesek 20,1 milijona EUR nosil proračun EU zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika, zato znesek ni izterljiv pred rokom 4–8 let. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 (33) poroča, da je do konca proračunskega leta 2009 dosegel splošno stopnjo izterjave v višini 42 % od neporavnanih 1 266 milijonov EUR na koncu proračunskega leta 2006. Po podatkih Komisije so države članice v obdobju 2007–2009 neposredno od upravičencev izterjale 121 milijonov EUR, dodatnih 411 milijonov EUR pa je Komisija z uporabo pravila pol-pol izterjala od držav članic. Sodišče ugotavlja, da 121 milijonov EUR, ki so bili izterjani od upravičencev, ustreza manj kot 10 % skupnih izterjav. |
| --- | --- |

3.51

GD AGRI v svojem letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 (33) poroča, da je do konca proračunskega leta 2009 dosegel splošno stopnjo izterjave v višini 42 % od neporavnanih 1 266 milijonov EUR na koncu proračunskega leta 2006. Po podatkih Komisije so države članice v obdobju 2007–2009 neposredno od upravičencev izterjale 121 milijonov EUR, dodatnih 411 milijonov EUR pa je Komisija z uporabo pravila pol-pol izterjala od držav članic. Sodišče ugotavlja, da 121 milijonov EUR, ki so bili izterjani od upravičencev, ustreza manj kot 10 % skupnih izterjav.

| 3.51 | Postopki izterjave so pogosto dolgotrajni zaradi dolgih postopkov pred nacionalnimi sodišči, ki so v skladu z načelom deljenega upravljanja v izključni pristojnosti držav članic, kot je opredeljeno v členu 53b(2)(c) finančne uredbe in členu 9(1)(a)(iii) Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005. Zato je bil uveden nov mehanizem za potrditev obračunov v primerih nepravilnosti, na podlagi katerega se je neporavnani znesek do proračuna EU zmanjšal za 60 %. Po mnenju Komisije ta rezultat kaže, da je novi mehanizem uspešen in učinkovit način potrditve obračunov v primerih nepravilnosti in zaščite finančnih interesov EU, hkrati pa močna spodbuda državam članicam, da pospešijo svoje postopke izterjave. |
| --- | --- |

3.51

Postopki Komisije za potrditev obračunov

| 3.52 | Glede na to, da se za upravljanje odhodkov za kmetijstvo v glavnem uporablja deljeno upravljanje med državami članicami in Komisijo, pomoč izplačajo države članice, Komisija pa jim nato povrne sredstva (34). Odhodki so dokončno sprejeti v dvostopenjskem postopku, ki se imenuje potrditev obračunov. Ti stopnji sta sprejetje sklepa o letni finančni potrditvi in sprejetje večletnih odločb o skladnosti, ki jih sprejme Komisija. |
| --- | --- |

3.52

Glede na to, da se za upravljanje odhodkov za kmetijstvo v glavnem uporablja deljeno upravljanje med državami članicami in Komisijo, pomoč izplačajo države članice, Komisija pa jim nato povrne sredstva (34). Odhodki so dokončno sprejeti v dvostopenjskem postopku, ki se imenuje potrditev obračunov. Ti stopnji sta sprejetje sklepa o letni finančni potrditvi in sprejetje večletnih odločb o skladnosti, ki jih sprejme Komisija.

Finančna potrditev obračunov za proračunsko leto 2009

| 3.53 | Komisija je 30. aprila 2010 sprejela tri sklepe o finančni potrditvi obračunov za odhodke iz EKJS, EKSRP in ZIRP ter potrdila obračune vseh plačilnih agencij, razen tistih iz
  Priloge 3.5
  . Ti sklepi temeljijo na potrdilih, ki so jih zagotovili neodvisni revizorji (certifikacijski organi). Sodišče med revizijo ni odkrilo nepravilno potrjenih odhodkov v sklepih o finančni potrditvi. |
| --- | --- |

3.53

Komisija je 30. aprila 2010 sprejela tri sklepe o finančni potrditvi obračunov za odhodke iz EKJS, EKSRP in ZIRP ter potrdila obračune vseh plačilnih agencij, razen tistih iz
  Priloge 3.5
  . Ti sklepi temeljijo na potrdilih, ki so jih zagotovili neodvisni revizorji (certifikacijski organi). Sodišče med revizijo ni odkrilo nepravilno potrjenih odhodkov v sklepih o finančni potrditvi.

| 3.54 | Sodišče je v zvezi z zanesljivostjo izkazov dolžnikov v zadnjih treh letih ugotovilo pomanjkljivosti. Komisija je za proračunsko leto 2009 v desetih državah članicah pri 13 plačilnih agencijah uvedla finančne popravke v višini 14,8 milijona EUR, kar je približno 1,43 % zneska 1 037 milijonov EUR, ki ga je bilo treba izterjati na koncu proračunskega leta 2009. |
| --- | --- |

3.54

Sodišče je v zvezi z zanesljivostjo izkazov dolžnikov v zadnjih treh letih ugotovilo pomanjkljivosti. Komisija je za proračunsko leto 2009 v desetih državah članicah pri 13 plačilnih agencijah uvedla finančne popravke v višini 14,8 milijona EUR, kar je približno 1,43 % zneska 1 037 milijonov EUR, ki ga je bilo treba izterjati na koncu proračunskega leta 2009.

| 3.54 | Komisija je pridobila dovolj informacij o dolžnikih za potrditev obračunov in računovodske namene. Komisija je predlagala popravke v višini 14,8 milijona EUR na podlagi lastne ocene informacij, ki so jih v svojih poročilih predložili certifikacijski organi. Ugotovljene finančne napake se obravnavajo v okviru običajnih postopkov za potrditev obračunov. |
| --- | --- |

3.54

Potrditev skladnosti

| 3.55 | Odločbe o skladnosti se sprejmejo, potem ko Komisija dodatno preveri odhodke, ki jih prijavijo države članice. Zajemajo več let, njihov cilj pa je izločitev odhodkov iz financiranja EU, če Komisija ugotovi, da niso nastali skladno s pravili EU (35). |
| --- | --- |

3.55

Odločbe o skladnosti se sprejmejo, potem ko Komisija dodatno preveri odhodke, ki jih prijavijo države članice. Zajemajo več let, njihov cilj pa je izločitev odhodkov iz financiranja EU, če Komisija ugotovi, da niso nastali skladno s pravili EU (35).

| 3.56 | Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih kritiziralo dejstvo, da finančne popravke krijejo uprave držav članic in ne končni upravičenci. Poleg tega metoda Komisije, ki je predvidena v pravilih za izračunavanje popravkov zaradi skladnosti in ki predvideva precejšnjo uporabo pavšalnih popravkov, pomeni, da tako izterjani zneski niso neposredno povezani z dejanskim zneskom nepravilnih plačil. Sistem potrditve skladnosti je leta 2009 ostal nespremenjen. |
| --- | --- |

3.56

Sodišče je v svojih prejšnjih letnih poročilih kritiziralo dejstvo, da finančne popravke krijejo uprave držav članic in ne končni upravičenci. Poleg tega metoda Komisije, ki je predvidena v pravilih za izračunavanje popravkov zaradi skladnosti in ki predvideva precejšnjo uporabo pavšalnih popravkov, pomeni, da tako izterjani zneski niso neposredno povezani z dejanskim zneskom nepravilnih plačil. Sistem potrditve skladnosti je leta 2009 ostal nespremenjen.

| 3.56 | Pri sistemu potrditve skladnosti Sodišče kritizira, kar je neločljivo povezano s sistemom potrditve skladnosti in čemur ni nasprotovala nobena od strani, vključenih v postopek sprejetja Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005.

  Namen potrditve skladnosti je izvzem tistih odhodkov iz financiranja EU, ki niso bili izvršeni v skladu s predpisi EU. Nikakor pa to ni mehanizem za izterjavo nepravilnih plačil upravičencem, kar je v skladu z načelom deljenega upravljanja v izključni pristojnosti držav članic.


  Če so bila kot rezultat potrditve skladnosti opredeljena neupravičena plačila upravičencem, morajo države članice te upravičence nadalje spremljati in zoper njih uvesti ukrepe za izterjavo. Tudi kadar izterjave od upravičencev niso potrebne, ker se finančni popravek nanaša samo na pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora, ki ga vodijo države članice, in ne na neupravičena plačila, so ti popravki pomembno sredstvo za izboljšanje sistemov držav članic ter za preprečevanje, odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem.


  Finančni popravki se določijo na podlagi narave in teže kršitve ter glede na finančno škodo, ki je bila povzročena EU. Znesek se izračuna na podlagi dejansko povzročene izgube ali na podlagi ekstrapolacije. Kadar to ni mogoče, se uporabljajo pavšalni zneski glede na resnost pomanjkljivosti v nacionalnih kontrolnih sistemih, ki odražajo finančno tveganje za EU. Zato Komisija meni, da obstaja utemeljena povezava med tovrstnimi finančnimi popravki in stopnjo nepravilnih plačil končnim upravičencem.


  Sodišče Evropske unije je potrdilo, da je uporaba pavšalnih zneskov skladna s pravnimi predpisi, ki urejajo delo na področju skladnosti, pod določenimi pogoji pa jo je potrdil tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2007 (§ 83).


  Končno, Komisija je ob tem, da so pravni predpisi, ki urejajo sistem potrditve skladnosti, ostali nespremenjeni, sprejela ukrepe za izboljšanje njegovega delovanja, vključno z novimi smernicami o finančnih popravkih in predlogom za okrepitev zagotovila, ki ga je Sodišče navedlo v odstavku 3.62. |
| --- | --- |

3.56

Namen potrditve skladnosti je izvzem tistih odhodkov iz financiranja EU, ki niso bili izvršeni v skladu s predpisi EU. Nikakor pa to ni mehanizem za izterjavo nepravilnih plačil upravičencem, kar je v skladu z načelom deljenega upravljanja v izključni pristojnosti držav članic.

Če so bila kot rezultat potrditve skladnosti opredeljena neupravičena plačila upravičencem, morajo države članice te upravičence nadalje spremljati in zoper njih uvesti ukrepe za izterjavo. Tudi kadar izterjave od upravičencev niso potrebne, ker se finančni popravek nanaša samo na pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora, ki ga vodijo države članice, in ne na neupravičena plačila, so ti popravki pomembno sredstvo za izboljšanje sistemov držav članic ter za preprečevanje, odkrivanje in izterjavo nepravilnih plačil upravičencem.

Finančni popravki se določijo na podlagi narave in teže kršitve ter glede na finančno škodo, ki je bila povzročena EU. Znesek se izračuna na podlagi dejansko povzročene izgube ali na podlagi ekstrapolacije. Kadar to ni mogoče, se uporabljajo pavšalni zneski glede na resnost pomanjkljivosti v nacionalnih kontrolnih sistemih, ki odražajo finančno tveganje za EU. Zato Komisija meni, da obstaja utemeljena povezava med tovrstnimi finančnimi popravki in stopnjo nepravilnih plačil končnim upravičencem.

Sodišče Evropske unije je potrdilo, da je uporaba pavšalnih zneskov skladna s pravnimi predpisi, ki urejajo delo na področju skladnosti, pod določenimi pogoji pa jo je potrdil tudi Evropski parlament v svoji resoluciji o razrešnici za leto 2007 (§ 83).

Končno, Komisija je ob tem, da so pravni predpisi, ki urejajo sistem potrditve skladnosti, ostali nespremenjeni, sprejela ukrepe za izboljšanje njegovega delovanja, vključno z novimi smernicami o finančnih popravkih in predlogom za okrepitev zagotovila, ki ga je Sodišče navedlo v odstavku 3.62.

Potrjevanje rezultatov kontrol in inšpekcijskih pregledov držav članic

| 3.57 | V rezultatih inšpekcijskih pregledov, o katerih plačilne agencije poročajo Komisiji, je ocenjena pravilnost zahtevkov, ki so jih predložili kmetje in ki jih morajo od leta 2007 potrditi certifikacijski organi. Certifikacijski organi morajo podati mnenje o kakovosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem po pregledu vzorca vsaj desetih inšpekcijskih pregledov za vsako od naslednjih štirih populacij: EKJS-IAKS, EKJS-zunaj IAKS, EKSRP-IAKS in EKSRP-zunaj IAKS. Po drugi strani pa morajo preveriti in potrditi kontrolne statistične podatke držav članic. Generalni direktor GD AGRI v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 navaja, da so certifikacijski organi večinoma (v približno 90 % primerov) potrdili kakovost inšpekcijskih pregledov na kraju samem za različne populacije in da je bilo mnenje certifikacijskih organov v zvezi s točnostjo kontrolnih statističnih podatkov pozitivno za 70 % populacije EKJS in samo 54 % populacije EKSRP. |
| --- | --- |

3.57

V rezultatih inšpekcijskih pregledov, o katerih plačilne agencije poročajo Komisiji, je ocenjena pravilnost zahtevkov, ki so jih predložili kmetje in ki jih morajo od leta 2007 potrditi certifikacijski organi. Certifikacijski organi morajo podati mnenje o kakovosti inšpekcijskih pregledov na kraju samem po pregledu vzorca vsaj desetih inšpekcijskih pregledov za vsako od naslednjih štirih populacij: EKJS-IAKS, EKJS-zunaj IAKS, EKSRP-IAKS in EKSRP-zunaj IAKS. Po drugi strani pa morajo preveriti in potrditi kontrolne statistične podatke držav članic. Generalni direktor GD AGRI v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 navaja, da so certifikacijski organi večinoma (v približno 90 % primerov) potrdili kakovost inšpekcijskih pregledov na kraju samem za različne populacije in da je bilo mnenje certifikacijskih organov v zvezi s točnostjo kontrolnih statističnih podatkov pozitivno za 70 % populacije EKJS in samo 54 % populacije EKSRP.

| 3.58 | Smernice Komisije certifikacijskim organom prepuščajo izbiro, ali bodo spremljali ali ponovno izvedli deset inšpekcijskih pregledov na kraju samem. Iz poročil certifikacijskih organov, ki jih je analiziralo Sodišče, je razvidno, da je samo šest certifikacijskih organov ponovno izvedlo inšpekcijske preglede, 23 jih je preglede spremljalo, ostali pa niso podrobneje opisali svojega pristopa. Sodišče meni, da bi ponovna izvedba že izvedenih inšpekcijskih pregledov zagotovila boljšo osnovo za oceno kakovosti inšpekcijskih postopkov, saj prisotnost certifikacijskega organa lahko vpliva na vedenje ocenjevanih inšpektorjev. |
| --- | --- |

3.58

Smernice Komisije certifikacijskim organom prepuščajo izbiro, ali bodo spremljali ali ponovno izvedli deset inšpekcijskih pregledov na kraju samem. Iz poročil certifikacijskih organov, ki jih je analiziralo Sodišče, je razvidno, da je samo šest certifikacijskih organov ponovno izvedlo inšpekcijske preglede, 23 jih je preglede spremljalo, ostali pa niso podrobneje opisali svojega pristopa. Sodišče meni, da bi ponovna izvedba že izvedenih inšpekcijskih pregledov zagotovila boljšo osnovo za oceno kakovosti inšpekcijskih postopkov, saj prisotnost certifikacijskega organa lahko vpliva na vedenje ocenjevanih inšpektorjev.

| 3.58 | Čeprav se Komisija strinja, da pravočasna ponovna izvedba že opravljenega pregleda zagotavlja boljšo oceno kakovosti pregledov na kraju samem, se še vedno ponuja možnost ocene obvladovalnega okolja na podlagi inšpekcijskih pregledov, ki jih spremlja certifikacijski organ. V nekaterih primerih pravočasna izvedba ponovnega pregleda niti ni mogoča. Te omejitve so neločljivo povezane s številnimi naknadnimi kontrolami, ki jih opravijo zunanji revizorji. V takih primerih so spremljajoči inšpekcijski pregledi dobra alternativa. Njihova dodatna prednost je tudi, da zmanjšajo administrativno breme kmeta.

  Analiza poročil certifikacijskih organov za proračunsko leto 2009 kaže, da so certifikacijski organi skupno preverili približno 3 700 kontrol. Kjer so certifikacijski organi opravili zahtevane preglede:







  — | ponovna izvedba inšpekcijskih pregledov v približno 25 % primerov, |
| --- | --- | --- |

3.58

Analiza poročil certifikacijskih organov za proračunsko leto 2009 kaže, da so certifikacijski organi skupno preverili približno 3 700 kontrol. Kjer so certifikacijski organi opravili zahtevane preglede:

—

ponovna izvedba inšpekcijskih pregledov v približno 25 % primerov,

| — | spremljanje inšpekcijskih pregledov v nadaljnjih 50 % primerov, |
| --- | --- |

—

spremljanje inšpekcijskih pregledov v nadaljnjih 50 % primerov,

| — | v 5 % primerov sta bila uporabljena oba pristopa (ponovna izvedba za nekatere populacije in spremljanje inšpekcijskih pregledov za druge populacije), |
| --- | --- |

—

v 5 % primerov sta bila uporabljena oba pristopa (ponovna izvedba za nekatere populacije in spremljanje inšpekcijskih pregledov za druge populacije),

| — | pri dodatnih 20 % primerov certifikacijski organi niso izrecno razlikovali med metodama. Iz preglednic v poročilih pa je razvidno, da so ti organi ob uporabi vsaj ene metode preverili tudi kakovost inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

—

pri dodatnih 20 % primerov certifikacijski organi niso izrecno razlikovali med metodama. Iz preglednic v poročilih pa je razvidno, da so ti organi ob uporabi vsaj ene metode preverili tudi kakovost inšpekcijskih pregledov.

| 3.59 | Poleg tega certifikacijski organi ne zagotovijo vedno podrobnih informacij o rezultatih ponovno izvedenih inšpekcijskih pregledov. Sodišče meni, da bi bile te informacije za Komisijo koristne, saj bi ji omogočile zanesljivo oceno kakovosti dela, ki so ga opravili certifikacijski organi. |
| --- | --- |

3.59

Poleg tega certifikacijski organi ne zagotovijo vedno podrobnih informacij o rezultatih ponovno izvedenih inšpekcijskih pregledov. Sodišče meni, da bi bile te informacije za Komisijo koristne, saj bi ji omogočile zanesljivo oceno kakovosti dela, ki so ga opravili certifikacijski organi.

| 3.59 | Certifikacijski organi morajo za vsak opravljen pregled voditi dovolj podrobno revizijsko sled. Vendar Komisija od certifikacijskih organov ne zahteva, da v poročilu, ki ga pošljejo Komisiji, navedejo podrobnosti o vseh opravljenih pregledih (skupno približno 3 700 letno), temveč da predložijo zbirno poročilo o opravljenem delu in splošne zaključke. Od proračunskega leta 2010 morajo certifikacijski organi v zvezi s tem zagotoviti podrobnejše informacije. |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Sodišča ugotavlja, da za več plačilnih agencij certifikacijski organi niso mogli potrditi zanesljivosti kontrolnih statističnih podatkov, ker so bila poročila nepopolna ali pa jih ni bilo. |
| --- | --- |

3.60

Sodišča ugotavlja, da za več plačilnih agencij certifikacijski organi niso mogli potrditi zanesljivosti kontrolnih statističnih podatkov, ker so bila poročila nepopolna ali pa jih ni bilo.

| 3.60 | Certifikacijski organi so pravilno izpolnili svojo odgovornost, s poročanjem in predložitvijo sklepov o opravljenem delu oziroma z opozorilom, kje to ni bilo mogoče. To vprašanje je bilo jasno izpostavljeno v letnem poročilu o delu Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2009, nadalje pa ga obravnava Komisija, ki je zahtevala, da plačilne agencije v prizadetih državah članicah sprejmejo ustrezne ukrepe za pravočasno zagotovitev točnih podatkov v prihodnje. |
| --- | --- |

3.60

| 3.61 | Komisija je leta 2009 državam članicam ponudila možnost, da od certifikacijskih organov zahtevajo ponovno izvedbo reprezentativnega vzorca pregledov in potrdijo, da se je po teh pregledih na kraju samem ustrezno nadaljnje ukrepalo. Če certifikacijski organ na podlagi tega lahko potrdi točnost kontrolnih statističnih podatkov držav članic, se bo Komisija strinjala, da posledična stopnja napak predstavlja največje mogoče tveganje, tj. da finančni popravki za zadevno leto nikoli ne morejo biti višji od te ravni. Te določbe bodo predvidoma začele veljati leta 2010 za proračunska leta od 2011 naprej. |
| --- | --- |

3.61

Komisija je leta 2009 državam članicam ponudila možnost, da od certifikacijskih organov zahtevajo ponovno izvedbo reprezentativnega vzorca pregledov in potrdijo, da se je po teh pregledih na kraju samem ustrezno nadaljnje ukrepalo. Če certifikacijski organ na podlagi tega lahko potrdi točnost kontrolnih statističnih podatkov držav članic, se bo Komisija strinjala, da posledična stopnja napak predstavlja največje mogoče tveganje, tj. da finančni popravki za zadevno leto nikoli ne morejo biti višji od te ravni. Te določbe bodo predvidoma začele veljati leta 2010 za proračunska leta od 2011 naprej.

| 3.61 | V času sestave tega poročila je več držav članic navedlo, da nameravajo od certifikacijskih organov zahtevati, da opravijo potrebno delo, oziroma da preučujejo to možnost.

  Poleg tega Komisija ugotavlja, da ponovna izvedba ne bi smela biti omejena na preglede na kraju samem, temveč mora zajeti celotno obravnavo spisa, od prejema zahtevka za pomoč do izračuna in izvedbe končnega plačila, vključno z uporabo morebitnih kazni (preizkušanje podatkov). |
| --- | --- |

3.61

Poleg tega Komisija ugotavlja, da ponovna izvedba ne bi smela biti omejena na preglede na kraju samem, temveč mora zajeti celotno obravnavo spisa, od prejema zahtevka za pomoč do izračuna in izvedbe končnega plačila, vključno z uporabo morebitnih kazni (preizkušanje podatkov).

Področja politik okolje, pomorske zadeve in ribištvo, zdravje in varstvo potrošnikov

| 3.62 | Okolje, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov upravlja Komisija, zanje pa veljajo posebni kontrolni sistemi. Pri reviziji je bil preverjen sistem notranjih kontrol Komisije za programe za živalske bolezni in njihovo izkoreninjenje (36), ki jih upravlja GD SANCO. |
| --- | --- |

3.62

Okolje, pomorske zadeve in ribištvo ter zdravje in varstvo potrošnikov upravlja Komisija, zanje pa veljajo posebni kontrolni sistemi. Pri reviziji je bil preverjen sistem notranjih kontrol Komisije za programe za živalske bolezni in njihovo izkoreninjenje (36), ki jih upravlja GD SANCO.

Sistem notranjih kontrol, povezanih s programi za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni

| 3.63 | V okviru tega je bilo preizkušenih 30 naključno izbranih plačil za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni. Pri reviziji se je pokazalo, da ne obstaja niti sistematično ločevanje nalog niti jasna opredelitev in ločevanje vlog in dolžnosti uradnikov, ki sprožijo postopek, in uradnikov, ki ga preverjajo. Isto velja za veterinarske in finančne uradnike. Poleg tega se ključne kontrole ne izvajajo na podlagi rednih pregledov uradne analize tveganja. |
| --- | --- |

3.63

V okviru tega je bilo preizkušenih 30 naključno izbranih plačil za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni. Pri reviziji se je pokazalo, da ne obstaja niti sistematično ločevanje nalog niti jasna opredelitev in ločevanje vlog in dolžnosti uradnikov, ki sprožijo postopek, in uradnikov, ki ga preverjajo. Isto velja za veterinarske in finančne uradnike. Poleg tega se ključne kontrole ne izvajajo na podlagi rednih pregledov uradne analize tveganja.

| 3.63 | Dolžnosti in vloge finančnih in operativnih uradnikov (tistih, ki sprožijo postopek, in tistih, ki ga preverjajo) so opredeljene v opisu delovnega mesta. Komisija bo dodatno pojasnila ločevanje dolžnosti med različnimi uradniki. Prav tako je iz zaporednih letnih sklepov v zvezi s predvidenimi prispevki EU za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni razvidno, da se zakonodaja spreminja v smeri potreb na terenu in tveganj (zgornje meje so povišane/znižane, upravičeni ukrepi so prilagojeni in bolje opredeljeni, zahteve za poročanje so posodobljene in natančno usklajene). |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Nekateri pomembni kontrolni postopki so prepuščeni presoji posameznih uradnikov. Ker notranje kontrole niso standardizirane, obstaja tveganje, da se pomembne kontrole ne bodo izvedle. Poročila veterinarskih uradnikov o izvajanju operativnih programov in kontrolni seznami za izvedene kontrole niso standardizirani. In nazadnje, majhno število naknadnih revizij ne prispeva ustrezno k pridobivanju zagotovila, da v plačilih ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

3.64

Nekateri pomembni kontrolni postopki so prepuščeni presoji posameznih uradnikov. Ker notranje kontrole niso standardizirane, obstaja tveganje, da se pomembne kontrole ne bodo izvedle. Poročila veterinarskih uradnikov o izvajanju operativnih programov in kontrolni seznami za izvedene kontrole niso standardizirani. In nazadnje, majhno število naknadnih revizij ne prispeva ustrezno k pridobivanju zagotovila, da v plačilih ni pomembnih napak.

| 3.64 | Čeprav narava programov ni povsem primerljiva (izkoreninjenje nasproti spremljanju), je za notranji nadzor, poročanje in preverjanje predvidena maksimalna stopnja standardizacije. Opomniti je treba, da so finančni uradniki, ki sprožijo postopek, in veterinarski uradniki izkušeni, delujejo pa pod strogim nadzorom neposredno nadrejenega.

  Zaradi pomanjkanja kadrovskih virov v letu 2009 in prednosti, ki jo je bilo treba dati predhodnim revizijam Sklada za nujne primere, je bilo mogoče opraviti le majhno število naknadnih revizij. Ker pa se naknadne kontrole organizirajo vsaki dve leti, bi bilo mogoče naknadno preveriti več kot 35 % plačanega zneska. Komisija poudarja, da ob skupni obravnavi vseh elementov ti dajejo zadostno zagotovilo (poslovodska ocena celotnega internega kontrolnega sistema, rezultati revizije, spremljanje pridržka iz prejšnjega leta in akcijskega načrta za revizije iz prejšnjih let ter zagotovila drugih odredbodajalcev v primerih nadaljnjega navzkrižnega prenosa). |
| --- | --- |

3.64

Zaradi pomanjkanja kadrovskih virov v letu 2009 in prednosti, ki jo je bilo treba dati predhodnim revizijam Sklada za nujne primere, je bilo mogoče opraviti le majhno število naknadnih revizij. Ker pa se naknadne kontrole organizirajo vsaki dve leti, bi bilo mogoče naknadno preveriti več kot 35 % plačanega zneska. Komisija poudarja, da ob skupni obravnavi vseh elementov ti dajejo zadostno zagotovilo (poslovodska ocena celotnega internega kontrolnega sistema, rezultati revizije, spremljanje pridržka iz prejšnjega leta in akcijskega načrta za revizije iz prejšnjih let ter zagotovila drugih odredbodajalcev v primerih nadaljnjega navzkrižnega prenosa).

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 3.65 | Sodišče je pregledalo poslovodske predstavitve Komisije, zlasti letno poročilo o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev generalnih direktoratov Komisije AGRI, ENV, MARE in SANCO. Rezultati pregleda so povzeti v
  Prilogi 3.3
  . |
| --- | --- |

3.65

Sodišče je pregledalo poslovodske predstavitve Komisije, zlasti letno poročilo o dejavnostih in izjave generalnih direktorjev generalnih direktoratov Komisije AGRI, ENV, MARE in SANCO. Rezultati pregleda so povzeti v
  Prilogi 3.3
  .

| 3.66 | Generalni direktor za kmetijstvo v letnem poročilu o dejavnostih ugotavlja, da ni dokazov o večjih težavah, ki bi lahko vplivale na zagotovilo generalnega direktorja. Na podlagi rezultatov lastne revizije GD AGRI in rezultatov inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo države članice, je ugotovil, da preostala stopnja napake za neposredne pomoči, intervencije na trgu in ukrepe za razvoj podeželja znaša manj kot 2 %. |
| --- | --- |

3.66

Generalni direktor za kmetijstvo v letnem poročilu o dejavnostih ugotavlja, da ni dokazov o večjih težavah, ki bi lahko vplivale na zagotovilo generalnega direktorja. Na podlagi rezultatov lastne revizije GD AGRI in rezultatov inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo države članice, je ugotovil, da preostala stopnja napake za neposredne pomoči, intervencije na trgu in ukrepe za razvoj podeželja znaša manj kot 2 %.

| 3.66 | Izjava o zagotovilu in letno poročilo o delu generalnega direktorja za kmetijstvo in razvoj podeželja sta bila sestavljena v skladu z notranjimi smernicami Komisije in ob upoštevanju razlogov, navedenih v odgovorih Komisije na odstavke 3.67 do 3.69, dajeta pošteno oceno finančnega poslovodenja v zvezi s pravilnostjo kmetijskih odhodkov.

  Pridržek v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja v okviru osi 2 temelji na smernicah Komisije, ki določajo, da je treba pomembnost oceniti na ravni EU za vsako dejavnost ABB. Glede umika pridržka za Grčijo glej odgovor Komisije na odstavek 3.69.


  Letno poročilo o delu Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2009 navaja, da je stopnja preostalih napak za kmetijske odhodke v celoti pod 2 %, medtem ko je za EKSRP nekoliko nad to vrednostjo. |
| --- | --- |

3.66

Pridržek v zvezi z ukrepi za razvoj podeželja v okviru osi 2 temelji na smernicah Komisije, ki določajo, da je treba pomembnost oceniti na ravni EU za vsako dejavnost ABB. Glede umika pridržka za Grčijo glej odgovor Komisije na odstavek 3.69.

Letno poročilo o delu Generalnega direktorata za kmetijstvo in razvoj podeželja za leto 2009 navaja, da je stopnja preostalih napak za kmetijske odhodke v celoti pod 2 %, medtem ko je za EKSRP nekoliko nad to vrednostjo.

| 3.67 | Sodišče ne podpira pristopa GD AGRI, ki koncept preostalih napak omejuje na nepravilnosti, ugotovljene med inšpekcijskimi pregledi na kraju samem. Pri tem pristopu se ne upoštevajo preostale napake, ki nastanejo pri navzkrižnih preverjanjih, izvedenih na podlagi netočnih podatkovnih zbirk ali neustreznega nadaljnjega ukrepanja glede nepravilnosti. Sodišče uporablja integriran revizijski pristop, ki za vsako transakcijo obsega obe komponenti preostalih napak. Pri reviziji Sodišča se je pokazalo, da so administrativne kontrole pri več transakcijah spregledale napake. Te slabosti administrativnih kontrol so potrdili tudi rezultati revizije, ki jo je Sodišče izvedlo v zvezi s sistemi IAKS. Poleg tega se je pri reviziji Sodišča pokazalo, da kakovost inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo države članice, daje samo omejeno zagotovilo. |
| --- | --- |

3.67

Sodišče ne podpira pristopa GD AGRI, ki koncept preostalih napak omejuje na nepravilnosti, ugotovljene med inšpekcijskimi pregledi na kraju samem. Pri tem pristopu se ne upoštevajo preostale napake, ki nastanejo pri navzkrižnih preverjanjih, izvedenih na podlagi netočnih podatkovnih zbirk ali neustreznega nadaljnjega ukrepanja glede nepravilnosti. Sodišče uporablja integriran revizijski pristop, ki za vsako transakcijo obsega obe komponenti preostalih napak. Pri reviziji Sodišča se je pokazalo, da so administrativne kontrole pri več transakcijah spregledale napake. Te slabosti administrativnih kontrol so potrdili tudi rezultati revizije, ki jo je Sodišče izvedlo v zvezi s sistemi IAKS. Poleg tega se je pri reviziji Sodišča pokazalo, da kakovost inšpekcijskih pregledov na kraju samem, ki jih izvajajo države članice, daje samo omejeno zagotovilo.

| 3.67 | Od držav članic se zahteva, da v okviru ustreznih predpisov EU izvajajo administrativne kontrole vseh prejetih zahtevkov za pomoč. Tako so plačila načeloma brez napak, ki se lahko odkrijejo med takimi administrativnimi kontrolami. Pristop GD AGRI za določitev stopnje preostalih napak na podlagi rezultatov naključno izbranih pregledov na kraju samem je torej v zasnovi pravilen.

  Komisija se zaveda, da slabosti pri administrativnih kontrolah ali pregledih na kraju samem vsebujejo tveganje, da so stopnje napak v kontrolnih statističnih podatkih, prejetih od držav članic, podcenjene. Za obravnavo tega tveganja je GD AGRI uporabil varnostno rezervo 25-odstotnega povečanja teh stopenj napak. |
| --- | --- |

3.67

Komisija se zaveda, da slabosti pri administrativnih kontrolah ali pregledih na kraju samem vsebujejo tveganje, da so stopnje napak v kontrolnih statističnih podatkih, prejetih od držav članic, podcenjene. Za obravnavo tega tveganja je GD AGRI uporabil varnostno rezervo 25-odstotnega povečanja teh stopenj napak.

| 3.68 | Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za kmetijstvo, vsebuje pridržek glede odhodkov v okviru IAKS v Bolgariji in Romuniji. Ta pridržek je sicer v skladu z rezultati revizije teh sistemov, ki jo je Sodišče izvedlo leta 2008, vendar Sodišče ponavlja že izraženo opažanje, da je bil dolgoleten pridržek v zvezi z IAKS v Grčiji umaknjen prehitro. |
| --- | --- |

3.68

Letno poročilo o dejavnostih, ki ga je pripravil generalni direktor za kmetijstvo, vsebuje pridržek glede odhodkov v okviru IAKS v Bolgariji in Romuniji. Ta pridržek je sicer v skladu z rezultati revizije teh sistemov, ki jo je Sodišče izvedlo leta 2008, vendar Sodišče ponavlja že izraženo opažanje, da je bil dolgoleten pridržek v zvezi z IAKS v Grčiji umaknjen prehitro.

| 3.68 | Pridržek v zvezi z Grčijo je upravičevalo visoko tveganje ogrožanja ugleda Komisije, ki je posledica nezadostnega izvajanja IAKS v Grčiji, in ne finančno tveganje za proračun EU zaradi pomanjkljivosti, ki je bilo vedno zajeto v finančnih popravkih, naloženih Grčiji na podlagi postopkov potrditve skladnosti. Ko je Grčija dokončala svoj akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti do konca leta 2008, tega visokega tveganja ogrožanja ugleda ni bilo več, zato je bil umik pridržka povsem upravičen. Poleg tega je finančno tveganje za pretekle pomanjkljivosti zadostno zajeto v postopku potrditve skladnosti, v okviru katerega je bilo do zdaj iz financiranja EU izvzetih ali je v postopku izvzema približno 866 milijonov EUR. |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | V letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktorjev za okolje ter za pomorske zadeve in ribištvo so navedeni pridržki, ki so v skladu s prejšnjimi ugotovitvami Sodišča. V letnem poročilu o dejavnostih generalnega direktorja za zdravje in varstvo potrošnikov ni pridržkov, vendar bi v poročilu moral biti pridržek zaradi napak, ki vplivajo na dejavnosti na področju varnosti živil in krme, ter nezadostnega obsega revizij. |
| --- | --- |

3.69

V letnih poročilih o dejavnostih generalnih direktorjev za okolje ter za pomorske zadeve in ribištvo so navedeni pridržki, ki so v skladu s prejšnjimi ugotovitvami Sodišča. V letnem poročilu o dejavnostih generalnega direktorja za zdravje in varstvo potrošnikov ni pridržkov, vendar bi v poročilu moral biti pridržek zaradi napak, ki vplivajo na dejavnosti na področju varnosti živil in krme, ter nezadostnega obsega revizij.

| 3.69 | Dodatni kadrovski viri in uporaba dodatnih zmogljivosti na podlagi zunanjega naročanja nekaterih revizij so omogočili, da je bil precejšnji del skupnega zneska, predvidenega za izplačilo v letu 2010, že revidiran oziroma bo revidiran. Predhodne revizije se izvajajo za skoraj 40 % tega zneska. Poleg tega bodo za več kot 35 % zneska opravljene naknadne revizije. Stopnja pokritosti bo torej zelo visoka. |
| --- | --- |

3.69

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 3.70 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za kmetijstvo in naravne vire za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

3.70

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za kmetijstvo in naravne vire za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake.

| 3.70 | Komisija meni, da stopnja napak, ki se je v zadnjih letih gibala okoli 2 %, potrjuje splošno pozitivno oceno iz prejšnjih let.

  Poleg tega je tveganje za proračun EU ustrezno zajeto v postopku potrditve skladnosti. |
| --- | --- |

3.70

Poleg tega je tveganje za proračun EU ustrezno zajeto v postopku potrditve skladnosti.

| 3.71 | Na podlagi svojega revizijskega dela je Sodišče prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za kmetijstvo in naravne vire pri zagotavljanju pravilnosti plačil na splošno v najboljšem primeru delno uspešni. |
| --- | --- |

3.71

Na podlagi svojega revizijskega dela je Sodišče prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za kmetijstvo in naravne vire pri zagotavljanju pravilnosti plačil na splošno v najboljšem primeru delno uspešni.

| 3.72 | V zvezi z IAKS je Sodišče prišlo do zaključka, da so predvsem v treh od osmih revidiranih plačilnih agencij potrebne precejšnje izboljšave (glej odstavek 3.33). |
| --- | --- |

3.72

V zvezi z IAKS je Sodišče prišlo do zaključka, da so predvsem v treh od osmih revidiranih plačilnih agencij potrebne precejšnje izboljšave (glej odstavek 3.33).

| 3.71–3.72 | Komisija še naprej ugotavlja, kakor je Sodišče potrdilo v prejšnjih letnih poročilih od leta 2005 naprej, da je IAKS na splošno učinkovit kontrolni sistem za omejevanje tveganja napak ali nepravilnih odhodkov, če se seveda pravilno uporablja (glej tudi odgovor Komisije na odstavka 3.32 in 3.33).

  Komisija je ugotovila, da je v letu oddaje zahtevkov 2008 prišlo do pomembnih pomanjkljivosti pri IAKS v Bolgariji in Romuniji. Ti dve državi članici sta zato leta 2009 vzpostavili akcijske načrte, ki jih Komisija skrbno spremlja. Ker pa naj bi se ti akcijski načrti končali šele leta 2011 in je že prišlo do nekaterih zamud pri izvajanju posameznih ukrepov, je generalni direktor GD za kmetijstvo in razvoj podeželja v svojem letnem poročilu o delu za leto 2009 izrazil pridržek v zvezi z IAKS v Bolgariji in Romuniji zaradi tveganja ogrožanja ugleda Komisije.


  Pri drugih državah članicah so bile ugotovljene manjše pomanjkljivosti v zvezi z njihovimi IAKS, vendar to še ne pomeni, da so njihovi sistemi neučinkoviti, temveč jih je treba le izboljšati, zato so že sprejele oziroma sprejemajo ukrepe za odpravo pomanjkljivosti.


  Vse te pomanjkljivosti se nadalje spremljajo na podlagi postopkov potrditve skladnosti, kar zagotavlja, da je tveganje za proračun EU ustrezno pokrito.


  Posodobitve LPIS so vedno potrebne, saj se tehnične možnosti in realnost na terenu nenehno razvijajo. Poleg tega imajo zdaj države članice pravno obveznost, da opravijo letno oceno kakovosti svojih LPIS. Rezultat preverjanja kakovosti bo pokazal, ali je potrebna osvežitev. |
| --- | --- |

3.71–3.72

Komisija je ugotovila, da je v letu oddaje zahtevkov 2008 prišlo do pomembnih pomanjkljivosti pri IAKS v Bolgariji in Romuniji. Ti dve državi članici sta zato leta 2009 vzpostavili akcijske načrte, ki jih Komisija skrbno spremlja. Ker pa naj bi se ti akcijski načrti končali šele leta 2011 in je že prišlo do nekaterih zamud pri izvajanju posameznih ukrepov, je generalni direktor GD za kmetijstvo in razvoj podeželja v svojem letnem poročilu o delu za leto 2009 izrazil pridržek v zvezi z IAKS v Bolgariji in Romuniji zaradi tveganja ogrožanja ugleda Komisije.

Pri drugih državah članicah so bile ugotovljene manjše pomanjkljivosti v zvezi z njihovimi IAKS, vendar to še ne pomeni, da so njihovi sistemi neučinkoviti, temveč jih je treba le izboljšati, zato so že sprejele oziroma sprejemajo ukrepe za odpravo pomanjkljivosti.

Vse te pomanjkljivosti se nadalje spremljajo na podlagi postopkov potrditve skladnosti, kar zagotavlja, da je tveganje za proračun EU ustrezno pokrito.

Posodobitve LPIS so vedno potrebne, saj se tehnične možnosti in realnost na terenu nenehno razvijajo. Poleg tega imajo zdaj države članice pravno obveznost, da opravijo letno oceno kakovosti svojih LPIS. Rezultat preverjanja kakovosti bo pokazal, ali je potrebna osvežitev.

| 3.73 | Sodišče priporoča, da se ugotovljene slabosti sistemov odpravijo. Najnujnejše pomanjkljivosti, ki jih je v zvezi s tem treba odpraviti pri SEP in SEPP, so: |
| --- | --- |

3.73

Sodišče priporoča, da se ugotovljene slabosti sistemov odpravijo. Najnujnejše pomanjkljivosti, ki jih je v zvezi s tem treba odpraviti pri SEP in SEPP, so:

3.73

| (a) | treba je odpraviti sistemske slabosti, ki povzročajo napake v zvezi z neupravičenimi zemljišči ali prijavljenimi prevelikimi površinami ter netočnimi pravicami, predvsem z izboljšanjem zanesljivosti in popolnosti podatkov v LPIS (tj. najnovejših orto-foto posnetkov); |
| --- | --- |

(a)

treba je odpraviti sistemske slabosti, ki povzročajo napake v zvezi z neupravičenimi zemljišči ali prijavljenimi prevelikimi površinami ter netočnimi pravicami, predvsem z izboljšanjem zanesljivosti in popolnosti podatkov v LPIS (tj. najnovejših orto-foto posnetkov);

| (a) | Komisija z državami članicami nenehno sodeluje pri ukrepih za izboljšanje zanesljivosti informacij v LPIS-GIS. Od leta oddaje zahtevkov 2010 naprej morajo države članice na letni ravni opraviti oceno kakovosti LPIS-GIS v skladu z vnaprej opredeljenimi postopki ter po potrebi poročati o rezultatih in predvidenih ukrepih za izboljšanje položaja. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | treba je zagotoviti, da vse podatkovne zbirke IAKS zagotavljajo zanesljivo in popolno revizijsko sled za vse spremembe; |
| --- | --- |

(b)

treba je zagotoviti, da vse podatkovne zbirke IAKS zagotavljajo zanesljivo in popolno revizijsko sled za vse spremembe;

| (b) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 885/2006 kot del pogojev za akreditacijo že zahteva vzpostavitev revizijske sledi. Te pogoje certifikacijski organi preverjajo vsako leto. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | treba je še jasneje opredeliti in izvajati pravila, tako da se neposredna pomoč EU ne bo izplačevala vložnikom zahtevkov, ki zemljišč ne uporabljajo za kmetovanje niti jih ne ohranjajo v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje; |
| --- | --- |

(c)

treba je še jasneje opredeliti in izvajati pravila, tako da se neposredna pomoč EU ne bo izplačevala vložnikom zahtevkov, ki zemljišč ne uporabljajo za kmetovanje niti jih ne ohranjajo v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje;

| (c) | Vprašanje opredelitve kmetov, ki ga je poudarilo Sodišče, je bilo obravnavano v okviru sistematskega pregleda SKP, ko je bilo državam članicam omogočeno, da iz shem neposrednih plačil izključijo tiste fizične ali pravne osebe, katerih glavna dejavnost ni opravljanje kmetijske dejavnosti ali katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le majhen delež (člen 28(2) Uredbe (ES) št. 73/2009).

  Nadaljnji premisleki o tem vprašanju se lahko opravijo v okviru skupne kmetijske politike po letu 2013 ob upoštevanju potrebe, da se izognemo zapletenim pravilom, ki bi vodila h kompleksnemu kontrolnemu sistemu, katerega izvajanje bi bilo stroškovno neugodno in v nasprotju s prizadevanji Komisije za poenostavitev. |
| --- | --- |

(c)

Nadaljnji premisleki o tem vprašanju se lahko opravijo v okviru skupne kmetijske politike po letu 2013 ob upoštevanju potrebe, da se izognemo zapletenim pravilom, ki bi vodila h kompleksnemu kontrolnemu sistemu, katerega izvajanje bi bilo stroškovno neugodno in v nasprotju s prizadevanji Komisije za poenostavitev.

| (d) | na ravni EU je treba določiti minimalne zahteve v zvezi z letnim vzdrževanjem za travišča, ki so upravičena do neposredne pomoči EU. |
| --- | --- |

(d)

na ravni EU je treba določiti minimalne zahteve v zvezi z letnim vzdrževanjem za travišča, ki so upravičena do neposredne pomoči EU.

| (d) | Trenutni sistem ponuja skupni pravni okvir, v okviru katerega so države članice pristojne za določitev meril za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev, zato lahko pride do izraza raznolikost kmetijskih površin in tradicij v EU. |
| --- | --- |

(d)

| 3.74 | Sodišče prav tako ponavlja, da so na področju razvoja podeželja potrebna dodatna prizadevanja za nadaljnjo poenostavitev pravil in pogojev. |
| --- | --- |

3.74

Sodišče prav tako ponavlja, da so na področju razvoja podeželja potrebna dodatna prizadevanja za nadaljnjo poenostavitev pravil in pogojev.

| 3.74 | Za programsko obdobje 2007–2013 je Komisija že uvedla poenostavitve skupne kmetijske politike, vključno z razvojem podeželja, s čimer bo nadaljevala tudi v prihodnje. Kljub temu pa nadaljnja poenostavitev ne bo dovolj za zmanjšanje stopnje napak na nekaterih področjih razvoja podeželja pod 2-odstotni prag Sodišča, ne da bi bilo ob tem ogroženo doseganje ciljev politike. Zato je Komisija predlagala, da se za odhodke EKSRP določi tolerančno tveganje stopnje napak v razponu od 2 % do 5 %. Stopnja napak v sredini tega razpona bi bila sprejemljiva in upravičena. Nad to stopnjo bi bilo treba sprejeti dodatne ukrepe za znižanje stopnje napak, ki bi vključevali pogostejše kontrole in obravnavo glavnih vzrokov napak. |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Poleg tega Sodišče meni, da je treba posodobiti smernice Komisije v zvezi z delom, ki ga morajo opraviti certifikacijski organi, in sicer glede značilnosti in obsega dela ter obveznosti poročanja, predvsem v zvezi z delom, povezanim s potrjevanjem statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov in kontrol držav članic. |
| --- | --- |

3.75

Poleg tega Sodišče meni, da je treba posodobiti smernice Komisije v zvezi z delom, ki ga morajo opraviti certifikacijski organi, in sicer glede značilnosti in obsega dela ter obveznosti poročanja, predvsem v zvezi z delom, povezanim s potrjevanjem statističnih podatkov inšpekcijskih pregledov in kontrol držav članic.

| 3.75 | Komisija meni, da so splošna struktura in zahteve za poročanje iz teh smernic ustrezne, zlasti kot podlaga za sklepe o finančni potrditvi obračunov (glej tudi odstavek 3.54). Revidirane smernice za proračunsko leto 2010 so bile udeležencem razdeljene 18. junija 2010 na seji Odbora za kmetijske sklade. Spremembe so bile omejene na načine poročanja, niso pa vplivale na delo, ki ga morajo opraviti certifikacijski organi.

  Poleg tega pa je v zvezi z delom, povezanim s statističnimi podatki kontrol in inšpekcijskih pregledov, Komisija pred kratkim ponudila sistem, na podlagi katerega lahko države članice okrepijo splošni okvir, da bi pridobile zadostno zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij na ravni končnih upravičencev. V ta namen bi morali certifikacijski organi razširiti obseg svojega dela prek sedanjih zahtev, kar pomeni, da bi za določeno populacijo odhodkov ponovno izvedli pregled celotnega reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je zadevna plačilna agencija preverila na kraju samem. To naj bi zajemalo celotno obravnavo spisa, od prejema zahtevka za pomoč do izračuna končnega plačila. |
| --- | --- |

3.75

Poleg tega pa je v zvezi z delom, povezanim s statističnimi podatki kontrol in inšpekcijskih pregledov, Komisija pred kratkim ponudila sistem, na podlagi katerega lahko države članice okrepijo splošni okvir, da bi pridobile zadostno zagotovilo v zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo transakcij na ravni končnih upravičencev. V ta namen bi morali certifikacijski organi razširiti obseg svojega dela prek sedanjih zahtev, kar pomeni, da bi za določeno populacijo odhodkov ponovno izvedli pregled celotnega reprezentativnega vzorca transakcij, ki jih je zadevna plačilna agencija preverila na kraju samem. To naj bi zajemalo celotno obravnavo spisa, od prejema zahtevka za pomoč do izračuna končnega plačila.

| 3.76 | Kot zadnje je treba z ustreznimi nacionalnimi organi sprejeti učinkovite ukrepe za preprečevanje plačil neupravičenih odhodkov za projekte ribolova. Notranje kontrole plačil državam članicam za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni zahtevajo jasno ločevanje nalog med službami Komisije in razvoj ustreznih formalnih kontrolnih postopkov. |
| --- | --- |

3.76

Kot zadnje je treba z ustreznimi nacionalnimi organi sprejeti učinkovite ukrepe za preprečevanje plačil neupravičenih odhodkov za projekte ribolova. Notranje kontrole plačil državam članicam za programe za izkoreninjenje in spremljanje živalskih bolezni zahtevajo jasno ločevanje nalog med službami Komisije in razvoj ustreznih formalnih kontrolnih postopkov.

| 3.76 | Za programsko obdobje 2000–2006 je Komisija sprejela vse potrebne ukrepe v zvezi s popravki neupravičenih zneskov. V okviru naloge zaključevanja programa bo poskrbljeno, da se od končnega zahtevka odštejejo vsi neupravičeni zneski.

  Pri ESR je bilo obvladovalno okolje okrepljeno z novimi določbami o učinkovitem delovanju sistemov, da se preprečijo in popravijo neupravičeni odhodki. Komisija ima nadzorno vlogo, v okviru katere preverja zanesljivost dela revizijskih organov v državah članicah. Na podlagi deljenega upravljanja odgovornost za nadzor na terenu nosijo države članice. Zgoraj opisano obvladovalno okolje zagotavlja, da so države članice vzpostavile zanesljive in učinkovite sisteme upravljanja in nadzora, da se preprečijo in popravijo neupravičeni odhodki.


  Poleg tega Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo v sodelovanju z drugimi generalnimi direktorati za strukturne sklade redno izdaja navodila o temah skupnega interesa zaradi izboljšanja učinkovitosti uvedenih sistemov upravljanja in nadzora. |
| --- | --- |

3.76

Pri ESR je bilo obvladovalno okolje okrepljeno z novimi določbami o učinkovitem delovanju sistemov, da se preprečijo in popravijo neupravičeni odhodki. Komisija ima nadzorno vlogo, v okviru katere preverja zanesljivost dela revizijskih organov v državah članicah. Na podlagi deljenega upravljanja odgovornost za nadzor na terenu nosijo države članice. Zgoraj opisano obvladovalno okolje zagotavlja, da so države članice vzpostavile zanesljive in učinkovite sisteme upravljanja in nadzora, da se preprečijo in popravijo neupravičeni odhodki.

Poleg tega Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo v sodelovanju z drugimi generalnimi direktorati za strukturne sklade redno izdaja navodila o temah skupnega interesa zaradi izboljšanja učinkovitosti uvedenih sistemov upravljanja in nadzora.

| 3.77 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 3.4
  . |
| --- | --- |

3.77

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 3.4
  .

| 3.77 | Glej odgovore Komisije v Prilogi 3.4. |
| --- | --- |

3.77

---

(1)  Člen 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (UL L 209, 11.8.2005, str. 1).

(3)  Razen nekaterih ukrepov, kot so promocijski ukrepi in shema za razdeljevanje sadja v šolah, ki so sofinancirani.

(4)  Število in vrednost pravic za vsakega kmeta so izračunali nacionalni organi v skladu z enim od modelov, ki jih določa zakonodaja EU. V okviru zgodovinskega modela se vsakemu kmetu odobrijo pravice na osnovi povprečnega zneska prejete pomoči in območja, na katerem je kmetoval med letoma 2000 in 2002. V okviru regionalnega modela pa imajo vse pravice v neki regiji enako pavšalno vrednost in posameznemu kmetu se dodeli pravica za vsak upravičen prijavljen hektar v prvem letu zahtevka. Hibridni model združuje zgodovinski element s pavšalnim zneskom in zgodovinska komponenta se, če je model dinamičen, vsako leto zmanjša, dokler ne preide v pretežno pavšalni sistem.

(5)  Na podlagi člena 137 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (UL L 30, 31.1.2009, str. 16), se pravice do plačila, dodeljene kmetom pred 1. januarjem 2009, štejejo za zakonite in redne od 1. januarja 2010, razen v primerih dodelitve na podlagi vsebinsko napačnih zahtevkov, razen če kmet ni mogel odkriti napake.

(6)  V Bolgariji, na Češkem, v Estoniji, na Cipru, v Latviji, Litvi, na Madžarskem, Poljskem, v Romuniji in na Slovaškem.

(7)  Ta znesek vključuje odhodke v zvezi s prejšnjim programskim obdobjem in predpristopnimi instrumenti.

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 74/2009 (UL L 30, 31.1.2009, str. 100).

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 473/2009 (UL L 144, 9.6.2009, str. 3).

(10)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

(11)  Standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje, ki so navedeni v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1782/2003, se uporabljajo v vseh državah članicah, predpisane zahteve ravnanja, ki so navedene v Prilogi III k isti Uredbi, pa so zavezujoče le v EU-15. Za EU-10 se predpisane zahteve ravnanja postopoma uvajajo med letoma 2009 in 2013, za EU-2 pa bodo uvedene med letoma 2012 in 2014.

(12)  V skladu s členoma 66 in 67 Uredbe Komisije (ES) št. 796/2004 (UL L 141, 30.4.2004, str. 18) lahko raven znižanj pri neskladnosti s posamezno predpisano zahtevo ravnanja in dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji znaša med 1 % in 5 % pri malomarnosti, pri namerni neskladnosti pa lahko pride do popolne izključitve iz plačil.

(13)  Glej člen 1 ter člen 2(a) in (c) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(14)  Uredba (ES) št. 614/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 149, 9.6.2007, str. 1).

(15)  ESR je v novem programskem obdobju (2007–2013) nadomestil Finančni instrument za usmerjanje ribištva – Uredba Sveta (ES) št. 1198/2006 (UL L 223, 15.8.2006, str. 1).

(16)  V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 744/2008 (UL L 202, 31.7.2008, str. 1) je bil iz ESR na zahtevo izplačan še drugi znesek predfinanciranja v višini 7 %.

(17)  Sprememba proračuna št. 10, ki jo je Evropski parlament sprejel 16. decembra 2009.

(18)  Proračunska postavka 05 04 05 01: plačila so leta 2009 skupaj znašala 8 209,4 milijona EUR. Odobrena proračunska sredstva za plačila v prvotnem proračunu so znašala 9 135,3 milijona EUR, 774,9 milijona EUR pa je bilo prenesenih iz leta 2008.

(19)  V vzorcu DAS je bilo zajetih 56 plačilnih agencij za EKJS in sedem za EKSRP. Vendar za tri plačilne agencije (dve za EKJS in eno za EKSRP) pristojni certifikacijski organi niso pravočasno predložili nobenih poročil in potrdil, zato pregled ni bil izveden. Iz istega razloga je Komisija izločila obračune teh treh plačilnih agencij.

(20)  V letu 2008 so napake vplivale na 66 transakcij (32 %).

(21)  V letu 2008 so napake vplivale na 45 transakcij (68 %).

(22)  Ena transakcija v vzorcu je bila obravnavana v postopku potrditve skladnosti v skladu s členom 11 Uredbe Komisije (ES) št. 885/2006 (UL L 171, 23.6.2006, str. 90), zato v času revizije končna ocena ni bila mogoča.

(23)  Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2008 (odstavek 5.17) poročalo, da so bila plačila SEPP izplačana upravičencem, ki dejansko niso upravičeni, saj niso ustrezali opredelitvi kmeta, ker niso izvajali nobene kmetijske dejavnosti. Kot primer je navedlo občine, ki so prejele plačila SEPP za skupna travišča, ki so jih lokalni kmetje uporabljali za pašo svoje živine.

(24)  Člen 44(1) in (3) Uredbe (ES) št. 1782/2003.

(25)  Uredba (ES) št. 73/2009 in Uredba (ES) št. 796/2004.

(26)  Uredba Komisija (ES) št. 1975/2006 z dne 7. decembra 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 glede izvajanja kontrolnih postopkov in navzkrižne skladnosti v zvezi z ukrepi podpore za razvoj podeželja (UL L 368, 23.12.2006, str. 74).

(27)  Člen 11 Uredbe (ES) št. 1975/2006 in člen 24 Uredbe (ES) št. 796/2004.

(28)  Natančne zahteve za administrativne preglede za ukrepe za razvoj podeželja v programskem obdobju 2007–2013 so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1975/2006.

(29)  Člen 12 Uredbe (ES) št. 1975/2006 in člen 26 Uredbe (ES) št. 796/2004.

(30)  Uredba (ES) št. 1290/2005.

(31)  Neupravičena plačila, ki so posledica administrativnih napak nacionalnih organov, so izvzeta iz financiranja EU.

(32)  Odločba Komisije 2009/367/ES (UL L 111, 5.5.2009, str. 44).

(33)  Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI za leto 2009, str. 60.

(34)  Mesečno za EKJS in vsako četrtletje za EKSRP.

(35)  Člen 31 Uredbe (ES) št. 1290/2005.

(36)  Proračunska vrstica 17 04 01 01.

(37)  Glej odgovor Komisije na točko 5.17 letnega poročila Sodišča 2008.

(38)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

PRILOGA 3.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA KMETIJSTVO IN NARAVNE VIRE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EKJS | Razvoj podeželja | SANCO, ENV, MARE | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | predplačila | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | vmesna/končna plačila | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE |
| (v % in po številu transakcij) |
| Analiza po vrstah napak |
| Količinsko neopredeljive napake | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Količinsko opredeljive napake | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| ki zadevajo: | upravičenost | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| nastanek | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| točnost | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % do 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EKJS

Razvoj podeželja

SANCO, ENV, MARE

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

148

80

13

241

204

196

predplačila

0

0

0

0

0

0

vmesna/končna plačila

148

80

13

241

204

196

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE

(v % in po številu transakcij)

Analiza po vrstah napak

Količinsko neopredeljive napake

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Količinsko opredeljive napake

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

ki zadevajo:

upravičenost

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

nastanek

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

točnost

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

X

2 % do 5 %

X

X

> 5 %

PRILOGA 3.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA KMETIJSTVO IN NARAVNE VIRE

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov – EKJS

| Država članica


  (plačilna agencija) | Shema | Odhodki, povezani z IAKS


  (v milijonih EUR) | Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Izvajanje in kontrola GAEC/navzkrižne skladnosti | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Litva | SEPP | 183,5 | 2 | | | |
| Latvija | SEPP | 69,5 | | | | |
| Slovaška | SEPP | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Ciper | SEPP | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Italija (AGREA) | SEP | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | SEP | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Grčija | SEP | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Španija (Baskija) | SEP | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Država članica

(plačilna agencija)

Shema

Odhodki, povezani z IAKS

(v milijonih EUR)

Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov

Izvajanje in kontrola GAEC/navzkrižne skladnosti

Skupna ocena

Litva

SEPP

183,5

2

Latvija

SEPP

69,5

Slovaška

SEPP

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Ciper

SEPP

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Italija (AGREA)

SEP

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

SEP

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Grčija

SEP

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Španija (Baskija)

SEP

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Legenda

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

| 1 | Neupravičeni deli / prijavljena prevelika upravičena površina v LPIS ni bila izključena. |
| --- | --- |
| 2 | Nezadostna revizijska sled. |
| 3 | Postopek za registracijo zahtevkov ni popolnoma zanesljiv. |
| 4 | Upravičene površine v LPIS niso posodobljene v skladu z novimi orto-foto posnetki in/ali posnetki testnih satelitov. |
| 5 | Ni (retroaktivnega) navzkrižnega preverjanja na osnovi posodobljenih informacij o referenčnih parcelah. |
| 6 | Slabosti pri določanju upravičene površine za trajne in skupne pašnike. |
| 7 | Nepravilna uporaba kazni. |
| 8 | Zgornja meja za SEPP je bila presežena za okrog 1,44 %, koeficient znižanja pa ni bil uporabljen. |
| 9 | Plačila SEP so izvedena, preden so rešena ugotovljena odstopanja. |
| 10 | V nasprotju z zakonodajo EU so bile posebne pravice dodeljene kmetom, ki so imeli v letu uvedbe SEP na voljo upravičene površine. |
| 11 | Resne zamude pri vzpostavljanju LPIS-GIS, ki vplivajo na kakovost navzkrižnih preverjanj. |
| 12 | Neupravičena uporaba 5-odstotne tolerance na ravni administrativnih navzkrižnih preverjanj. |
| 13 | Administrativni postopki za ugotavljanje pravic, ki se prenesejo v nacionalno rezervo, nimajo pravne podlage. |

1

Neupravičeni deli / prijavljena prevelika upravičena površina v LPIS ni bila izključena.

2

Nezadostna revizijska sled.

3

Postopek za registracijo zahtevkov ni popolnoma zanesljiv.

4

Upravičene površine v LPIS niso posodobljene v skladu z novimi orto-foto posnetki in/ali posnetki testnih satelitov.

5

Ni (retroaktivnega) navzkrižnega preverjanja na osnovi posodobljenih informacij o referenčnih parcelah.

6

Slabosti pri določanju upravičene površine za trajne in skupne pašnike.

7

Nepravilna uporaba kazni.

8

Zgornja meja za SEPP je bila presežena za okrog 1,44 %, koeficient znižanja pa ni bil uporabljen.

9

Plačila SEP so izvedena, preden so rešena ugotovljena odstopanja.

10

V nasprotju z zakonodajo EU so bile posebne pravice dodeljene kmetom, ki so imeli v letu uvedbe SEP na voljo upravičene površine.

11

Resne zamude pri vzpostavljanju LPIS-GIS, ki vplivajo na kakovost navzkrižnih preverjanj.

12

Neupravičena uporaba 5-odstotne tolerance na ravni administrativnih navzkrižnih preverjanj.

13

Administrativni postopki za ugotavljanje pravic, ki se prenesejo v nacionalno rezervo, nimajo pravne podlage.

| A | Tolerance pri meritvah se uporabljajo nepravilno / se ne uporabljajo. |
| --- | --- |
| B | Ni podatkov o poročilih o kontrolah in inšpekcijskih pregledih za leto 2008 kot leto vložitve zahtevkov. |
| C | Ni izravnave presežkov površine, znotraj ene skupine posevkov pa so bile ugotovljene premajhne površine. |
| D | Pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, ki jih je izvedlo ERS, so se pokazale velike pomembne razlike. |
| E | Pri upravičencih, ki so vložili zahtevek za pašnike slabe kakovosti, niso bili izvedeni inšpekcijski pregledi. |
| F | Za kakovost inšpekcijskih pregledov na kraju samem je bilo ugotovljeno, da je neustrezna, kar je pripeljalo do nezanesljivih rezultatov. |

A

Tolerance pri meritvah se uporabljajo nepravilno / se ne uporabljajo.

B

Ni podatkov o poročilih o kontrolah in inšpekcijskih pregledih za leto 2008 kot leto vložitve zahtevkov.

C

Ni izravnave presežkov površine, znotraj ene skupine posevkov pa so bile ugotovljene premajhne površine.

D

Pri inšpekcijskih pregledih na kraju samem, ki jih je izvedlo ERS, so se pokazale velike pomembne razlike.

E

Pri upravičencih, ki so vložili zahtevek za pašnike slabe kakovosti, niso bili izvedeni inšpekcijski pregledi.

F

Za kakovost inšpekcijskih pregledov na kraju samem je bilo ugotovljeno, da je neustrezna, kar je pripeljalo do nezanesljivih rezultatov.

| a | Nepopolna / premalo podrobna poročila o inšpekcijskih pregledih kontrol dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev. |
| --- | --- |
| b | Nezadostne nacionalne zahteve dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev za travišča in pašnike slabe kakovosti. |
| c | Kontrole dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev se izvajajo samo z uporabo daljinskega zaznavanja. |
| d | Nepravilna uporaba kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo. |

a

Nepopolna / premalo podrobna poročila o inšpekcijskih pregledih kontrol dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev.

b

Nezadostne nacionalne zahteve dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev za travišča in pašnike slabe kakovosti.

c

Kontrole dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev se izvajajo samo z uporabo daljinskega zaznavanja.

d

Nepravilna uporaba kazni v zvezi z navzkrižno skladnostjo.

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov – razvoj podeželja

| Država članica


  (plačilna agencija) | Sklad | Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk | Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov | Izvajanje in kontrola GAEC/navzkrižne skladnosti | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | EKSRP | | | | |
| Bolgarija | EKSRP | | | | |
| Češka | EKSRP | | | | |
| Nemčija (Bavarska) | EKSRP | | | | |
| Francija | EKSRP | | | | |
| Grčija | EKSRP | | | | |
| Romunija | SAPARD | | | NR | |
| Združeno kraljestvo
  (Anglija) | EKSRP | | | | |

Država članica

(plačilna agencija)

Sklad

Administrativni postopki in kontrole za zagotovitev pravilnega plačila, vključno s kakovostjo podatkovnih zbirk

Metodologija inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izbor, izvedba, nadzor kakovosti in sporočanje posameznih rezultatov

Izvajanje in kontrola GAEC/navzkrižne skladnosti

Skupna ocena

Avstrija

EKSRP

Bolgarija

EKSRP

Češka

EKSRP

Nemčija (Bavarska)

EKSRP

Francija

EKSRP

Grčija

EKSRP

Romunija

SAPARD

NR

Združeno kraljestvo

(Anglija)

EKSRP

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: za revidirana plačila se ne uporablja navzkrižna skladnost |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: za revidirana plačila se ne uporablja navzkrižna skladnost

PRILOGA 3.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA KMETIJSTVO IN NARAVNE VIRE

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo poda generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GD AGRI | s pridržki | Resne pomanjkljivosti v IAKS v Bolgariji in Romuniji.
  Odhodki za razvoj podeželja v okviru osi 2 (izboljšanje okolja in podeželja) v programskem obdobju 2007–2013. | Revizija sistemov, ki jo je Sodišče opravilo v okviru DAS 2009, je potrdila, da IAKS v Grčiji še vedno ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil, zlasti za travišča so v LPIS evidentirane nezanesljive stopnje upravičenosti (glej odstavek 3.38), na podatkovno zbirko zahtevkov vplivajo resne pomanjkljivosti pri revizijski sledi (glej odstavek 3.40), obseg in kakovost pregledov na kraju samem pa sta nezadostna (glej odstavek 3.46). Poleg tega je v letnem poročilu o dejavnostih Komisije za leto 2009 navedeno, da je bila akreditacija grške plačilne agencije od leta vložitve zahtevkov 2010 omejena na ukrepe EKSRP. Sodišče meni, da zaradi tega pridržek za Grčijo ne bi smel biti umaknjen.
  Pridržek temelji na stopnjah napak, ki so posledica kontrol na kraju samem, ki so jih leta 2008 izvedle države članice. Te stopnje napak se med državami članicami močno razlikujejo. Generalni direktor ne pojasnjuje, zakaj njegov pridržek velja za vse transakcije, izvedene v Evropski uniji, ne pa samo na transakcije, izvedene v državah članicah, v katerih je bila stopnja napak v letu 2008 posebej visoka. Vendar se Sodišče strinja, da so nepravilnosti na splošno bolj verjetne za transakcije v okviru osi 2 kot za transkacije v okviru drugih osi. | B |
| GD ENV | s pridržki | Upravičenost odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci za donacije. | Pridržek je skladen s prejšnjimi ugotovitvami Sodišča. Treba je opozoriti, da je GD ENV „stopnjo napake“ izračunal na nestandardni osnovi (na osnovi tveganja). |
| GD MARE | s pridržki | Upravljavski in kontrolni sistemi za opredeljene operativne programe in ukrepe FIUR (Nemčija, Združeno kraljestvo, Španija, Francija).
  Upravičenost plačil državam članicam za povrnitev dodatnih stroškov pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij. | Pridržki temeljijo na revizijskem delu GD in so v skladu z ugotovitvami Sodišča. |
| GD SANCO | brez pridržkov | NR | GD SANCO meni, da bi bile preostale napake pomembne, če bi bil njihov finančni učinek na računovodske izkaze višji od 2 % letnega proračuna GD SANCO. Vendar bi bilo treba upoštevati samo proračun ustrezne dejavnosti (ABB – k dejavnostim usmerjen proračun), kot je določil GD BUDG. Na osnovi rezultatov naknadnih kontrol leta 2009 in ob upoštevanju ponavljanja visoke ravni odkritih napak nad pragom pomembnosti (6 %) bi bilo treba izraziti pridržek za dejavnosti na področju varnosti živil in krme (ABB), za katere stopnja napake znaša 6,9 %. |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo poda generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

GD AGRI

s pridržki

Resne pomanjkljivosti v IAKS v Bolgariji in Romuniji.

Odhodki za razvoj podeželja v okviru osi 2 (izboljšanje okolja in podeželja) v programskem obdobju 2007–2013.

Revizija sistemov, ki jo je Sodišče opravilo v okviru DAS 2009, je potrdila, da IAKS v Grčiji še vedno ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil, zlasti za travišča so v LPIS evidentirane nezanesljive stopnje upravičenosti (glej odstavek 3.38), na podatkovno zbirko zahtevkov vplivajo resne pomanjkljivosti pri revizijski sledi (glej odstavek 3.40), obseg in kakovost pregledov na kraju samem pa sta nezadostna (glej odstavek 3.46). Poleg tega je v letnem poročilu o dejavnostih Komisije za leto 2009 navedeno, da je bila akreditacija grške plačilne agencije od leta vložitve zahtevkov 2010 omejena na ukrepe EKSRP. Sodišče meni, da zaradi tega pridržek za Grčijo ne bi smel biti umaknjen.

Pridržek temelji na stopnjah napak, ki so posledica kontrol na kraju samem, ki so jih leta 2008 izvedle države članice. Te stopnje napak se med državami članicami močno razlikujejo. Generalni direktor ne pojasnjuje, zakaj njegov pridržek velja za vse transakcije, izvedene v Evropski uniji, ne pa samo na transakcije, izvedene v državah članicah, v katerih je bila stopnja napak v letu 2008 posebej visoka. Vendar se Sodišče strinja, da so nepravilnosti na splošno bolj verjetne za transakcije v okviru osi 2 kot za transkacije v okviru drugih osi.

B

GD ENV

s pridržki

Upravičenost odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci za donacije.

Pridržek je skladen s prejšnjimi ugotovitvami Sodišča. Treba je opozoriti, da je GD ENV „stopnjo napake“ izračunal na nestandardni osnovi (na osnovi tveganja).

GD MARE

s pridržki

Upravljavski in kontrolni sistemi za opredeljene operativne programe in ukrepe FIUR (Nemčija, Združeno kraljestvo, Španija, Francija).

Upravičenost plačil državam članicam za povrnitev dodatnih stroškov pri trženju nekaterih ribiških proizvodov iz najbolj oddaljenih regij.

Pridržki temeljijo na revizijskem delu GD in so v skladu z ugotovitvami Sodišča.

GD SANCO

brez pridržkov

NR

GD SANCO meni, da bi bile preostale napake pomembne, če bi bil njihov finančni učinek na računovodske izkaze višji od 2 % letnega proračuna GD SANCO. Vendar bi bilo treba upoštevati samo proračun ustrezne dejavnosti (ABB – k dejavnostim usmerjen proračun), kot je določil GD BUDG. Na osnovi rezultatov naknadnih kontrol leta 2009 in ob upoštevanju ponavljanja visoke ravni odkritih napak nad pragom pomembnosti (6 %) bi bilo treba izraziti pridržek za dejavnosti na področju varnosti živil in krme (ABB), za katere stopnja napake znaša 6,9 %.

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava generalnega direktorja o zanesljivosti pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 3.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH ZA KMETIJSTVO IN NARAVNE VIRE

| GD | Opažanje Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Razvoj podeželja |
| AGRI | Subvencije za obresti: vzpostavljeni postopki ne zagotavljajo ustrezne revizijske sledi, kar pomeni, da ni možno preverjati pravilnosti plačil subvencij EU končnim upravičencem (Francija) (odstavek 5.15 (1)). | Po podatkih Komisije je Francija uvedla nov administrativni sistem, ki od leta 2008 dalje lajša sledenje posojila od banke do končnega upravičenca. Certifikacijski organ je preveril vsa leta 2009 izvedena plačila bankam, ki so odobrile znižane obrestne mere. Certifikacijski organ je ugotovil, da so plačila pravilna, vendar je opozoril, da novi sistem še vedno ne zagotavlja popolne sledljivosti vseh posameznih posojil, za katera je bil izdan račun banke. Komisija je v zvezi s tem vprašanjem nadaljnje ukrepala s specifičnimi pregledi v Franciji. | Leta 2009 je bilo še vedno težko vzpostaviti povezavo med računom banke za znesek znižanja obrestne mere, ki ga je banka odobrila v nekem obdobju, in posameznimi posojili končnim upravičencem. | Komisija na podlagi lastne revizije ugotavlja, da je revizijsko sled mogoče spremljati. |
| Razvoj podeželja |
| AGRI | Dodatna prizadevanja so potrebna na področju razvoja podeželja, da se pravila in pogoji še bolj poenostavijo (odstavek 5.66 (2)). | Leta 2009 sta ukrepala Svet in Komisija. V okviru Sveta je 16 držav članic predložilo konkretne predloge za poenostavitev različnih vidikov skupne kmetijske politike. Nekateri predlogi so zadevali poenostavitev pravil in kontrol, ki veljajo za navzkrižno skladnost, zato so bili pomembni za razvoj podeželja. Službe Komisije so preverile predloge in predvidele, da bodo v letu 2010 Svetu predložile ustrezne spremembe obstoječih pravil. Na svojem zasedanju od 14. do 16. decembra 2009 je Svet izrazil zadovoljstvo z namero Komisije, da bo v zvezi s predlogi nadalje ukrepala, in Komisijo pozval, naj pripravi predloge sprememb in nadaljuje različne projekte za poenostavljanje, ki trenutno potekajo. | Ukrepi, uvedeni v letu 2009, kažejo, da je bila pozornost usmerjena v poenostavljanje nekaterih pravil in pogojev, ki veljajo za ukrepe razvoja podeželja. Ker odhodke za razvoj podeželja urejajo tudi nacionalna pravila, Sodišče v skladu s priporočilom Sveta o razrešnici za proračunsko leto 2008 opozarja, da je treba poenostavitve doseči tudi na nacionalni ravni. | Glej odgovor Komisije na točko 3.74. |
| IAKS |
| AGRI | Grčija

  Sodišče že več let opozarja na težave v zvezi z nezadostnim izvajanjem IAKS v Grčiji. V Grčiji LPIS ni celovit in vsebuje napake pri določanju referenčnih parcel. Poleg tega so bile opažene pomanjkljivosti pri administrativnih kontrolah in kontrolah na kraju samem. | Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI je do leta 2007 vsebovalo pridržek v zvezi z IAKS v Grčiji. Leta 2008 se je Komisija odločila, da so od postopka vložitve zahtevkov za leto 2009 naprej vsi elementi IAKS-a v Grčiji vzpostavljeni in delujejo, zato se lahko pridržek umakne. | Revizija sistemov, ki jo je Sodišče opravilo v okviru DAS 2009, je potrdila, da IAKS v Grčiji še vedno ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil, tj. LPIS-GIS v Grčiji še vedno ne deluje v celoti, na podatkovno zbirko zahtevkov vpliva nezanesljiva revizijska sled, obseg in kakovost kontrol na kraju samem pa sta nezadostna (odstavki 3.37, 3.39 in 3.45 (3)).
  Pri akreditacijski reviziji agencije OPEKEPE, ki jo je leta 2009 izvedel GD AGRI, so se pokazale resne pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem sredstev EKJS (letno poročilo o dejavnostih GD AGRI 2009, A.1.3, str. 29).
  Rezultatov izvedenih ukrepov Komisije in držav članic še ni mogoče oceniti. Izpolnitev akcijskih načrtov je predvidena šele za leto 2011, pri izvajanju posameznih ukrepov pa je že prišlo do zamud (letno poročilo GD AGRI 2009).
  Rezultatov izvedenih ukrepov Komisije in držav članic še ni mogoče oceniti.
  Za leto vložitve zahtevkov 2008 so bile pomanjkljivosti v LPIS opažene v Grčiji, na Cipru, v Litvi, Italiji in Španiji (odstavka 3.37 in 3.38 (3)).
  Sodišče je ponovno opazilo slabosti v sistemu za upravljanje uporabe sankcij.
  Sodišče priporoča, naj se ugotovljene slabosti sistemov odpravijo. | Komisija se strinja, da so se v preteklosti pojavile težave z grškim IAKS, po vzpostavitvi novega LPIS-GIS pa so bile težave odpravljene in tveganje se je glede na leto oddaje zahtevkov 2009 zmanjšalo.


  V zvezi z revizijo za akreditacijo agencije OPEKEPE v letu 2009 je GD AGRI odkril hude pomanjkljivosti, ki so bile povezane z EKSRP in ne z EKJS. Akreditacija za OPEKEPE je bila posledično omejena na ukrepe EKSRP, za katere so bili vzpostavljeni ustrezni kontrolni sistem in postopki.


  Komisija je ugotovila, da je v letu oddaje zahtevkov 2008 prišlo do precejšnjih pomanjkljivosti v Bolgariji in Romuniji. Ti dve državi članici sta zato leta 2009 vzpostavili akcijske načrte, ki jih Komisija skrbno spremlja. Ker naj bi se ti akcijski načrti končali v letu 2011, Komisija pa je že ugotovila zamude, je generalni direktor GD AGRI v svojem letnem poročilu o delu za leto 2009 izrazil pridržek zaradi tveganja ogrožanja ugleda.


  Pri drugih državah članicah so bile ugotovljene manjše pomanjkljivosti v zvezi z njihovimi IAKS, vendar to še ne pomeni, da so njihovi sistemi neučinkoviti, temveč jih je treba le izboljšati. Za te države članice so bili vzpostavljeni akcijski načrti, tako da so bile težave, ugotovljene v prejšnjih letih, odpravljene oziroma je prišlo do bistvenega napredka v smeri njihove odprave.


  Za Grčijo, Italijo, Španijo in Portugalsko so slabosti v administrativnih kontrolah del stalnih postopkov potrditve skladnosti. |
| Druge države članice

  Pomembne napake so bile ugotovljene v uporabi ključnih elementov sistema v Združenem kraljestvu (Škotska), Bolgariji in Romuniji, zato Sodišče meni, da v teh državah članicah IAKS ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil (odstavek 5.32 (2)). | Bolgarija in Romunija sta pripravili akcijska načrta za odpravljanje pomanjkljivosti, ki ju je Komisija sprejela leta 2009.
  Komisija meni, da ima pomanjkljivost, odkrita v Združenem kraljestvu, zelo omejen vpliv na sistem.
  Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti. |
| LPIS

  Sodišče je v dveh državah članicah odkrilo precejšnje pomanjkljivosti v LPIS, ki resno vplivajo na učinkovitost navzkrižnih preverjanj (BG in UK). V drugi državi članici (ES) so bile zaradi uporabe velikodušnih koeficientov za plačilo sprejete neupravičene površine (delno poraščene z gozdom in/ali skalnati gorski pašniki) (odstavek 5.36 (2)).
  V nekaterih državah grafični sloj LPIS (GIS) vsebuje samo zastarele posnetke iz zraka (odstavek 5.30(b) in (c) (1)).
  Sodišče je prav tako odkrilo, da v eni državi članici ni bilo ustrezne omejitve plačila na podlagi orto-foto posnetkov (PL). | Komisija je spremenila Uredbo (ES) št. 1122/2009 (sprememba v Uredbi (ES) št. 146/2010) z zahtevo, naj države članice izvedejo letno oceno kakovosti svojih LPIS in, če je potrebno, pripravijo akcijski načrt za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti (letno poročilo o dejavnostih GD AGRI 2009, str. 48).
  Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti. |
| Administrativne kontrole

  Pri reviziji za DAS za leto 2007 so bile v Grčiji, Italiji, Španiji in na Portugalskem ugotovljene slabosti v administrativnih kontrolah neposredno vezanih plačil: napačen vnos podatkov iz zahtevkov, plačila za več nezdružljivih shem pomoči za isto parcelo ter nepravilna uporaba kazni in sankcij, kar je povzročalo preplačila (5.27(a) (1)). | Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti. |
| SEP |
| AGRI | Z revizijo so bile ugotovljene sistematične pomanjkljivosti pri izračunavanju pravic (odstavki 5.22 do 5.26 (1), 5.38 (2)).
  Pri ponovitvi kontrol, ki jo je izvedlo Sodišče, je to ugotovilo več specifičnih slabosti v kakovosti kontrol na kraju samem ter opredelilo neupravičene površine ali parcele, ki bi jih morali nacionalni inšpektorji izločiti (Grčija, Italija, Španija, Portugalska) (odstavek 5.28 (1)). | Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti. | Revizije Sodišča še vedno odkrivajo pomanjkljivosti pri izračunavanju pravic in slabosti pri kontrolah (odstavki 3.40, 3.41, 3.44, 3.45 (3)). | Komisija spremlja pomanjkljivosti, ki so bile opredeljene v okviru postopka potrditve skladnosti obračunov. |
| Zahteve dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev |
| AGRI | Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti v zvezi s tem, kako države članice opredeljujejo kmete in kaj se jim zdi potrebno za ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje, tako da se nekaterim upravičencem izplačuje pomoč iz SEP ali SEPP, ne da bi kakor koli izkoriščali zadevna zemljišča (odstavek 5.49 (2)). | V členu 28 Uredbe (ES) št. 73/2009 je uvedena določba – neobvezna za države članice –, ki iz plačilnih shem izključuje fizične ali pravne osebe, katerih kmetijske dejavnosti so majhne. Vendar po drugi strani v zvezi z ohranjanjem zemljišča Komisija meni, da sedanji sistem daje zadostno zagotovilo, da se zemljišče upravlja v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje (letno poročilo o dejavnostih GD AGRI 2009). Zato Komisija v zvezi s tem ne načrtuje dodatnih ukrepov. | Sodišče priporoča, naj se pravila za GAEC in minimalno raven ohranjanja zemljišč poostrijo (odstavek 3.73(c), (d) (3)). | Glej odgovor Komisije na odstavek 3.73. |
| ENV | Pri okoljskih ukrepih so projekti, financirani iz glavnega sklada (projekti LIFE), zajemali neupravičene odhodke (odstavek 5.49 (1)). | GD za okolje je pripravil akcijski načrt za izboljšanje upravičenosti odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci za donacije leta 2008. Dodatni akcijski načrt za ozaveščanje upravičencev in preventivne ukrepe bo sprejet leta 2010. | Vpliv teh akcijskih načrtov je treba še oceniti, GD ENV pa je že izrazil pridržek v zvezi z neupravičeno prijavljenimi odhodki. | Sodišče je svojo oceno oprlo na revizijska poročila, ki so bila izdana v letu 2009. Ker so bila zaradi prizadevanj za zmanjšanje zaostankov leta 2009 izdana številna zapoznela poročila, se je navidezna zamuda pri poročanju avtomatsko povečala. |
| Pri zaključnih revizijah je še vedno prihajalo do pomembnih zamud. Vendar se je stanje v letu 2007 izboljšalo (odstavek 5.49 (1)). | GD ENV je navedel, da si prizadeva zmanjševati zamude. | Povprečna zamuda za revizijsko poročilo je s 191,6 dneva leta 2006 zrasla na 230,5 dneva leta 2009 (čas med revizijsko misijo in datumom revizijskega poročila). Podatki kažejo, da GD ENV še ni uspel odpraviti te pomanjkljivosti. | Komisija je prepričana, da bo zamuda v letu 2010 manjša, saj ta za poročila, ki so bila izdana to leto, trenutno znaša 116,56 dneva. |
| MARE | Na področju ribištva je zaradi pomanjkanja ustreznih predpisov in slabo dokumentiranih odhodkov v zvezi z zbiranjem podatkov za upravljanje ribolova povečano tveganje nepravilnih plačil (odstavek 5.49 (1)). | Komisija je navedla, da bodo predpisi spremenjeni leta 2008. Nova pravna podlaga naj bi vsebovala jasna pravila, hkrati pa naj bi upoštevala ugotovitve Sodišča. | V Uredbi (ES) št. 1078/2008, ki velja od 1. januarja 2009, so opisana merila za upravičenost in dokumenti, ki jih je treba predložiti z zahtevkom za povračilo. Vendar so bile odkrite slabosti v upravljalskih in kontrolnih sistemih, ki so jih vzpostavili nacionalni organi, pri reviziji pa je Komisija tudi leta 2009 odkrila neupravičene odhodke. | Res je, da so bile ugotovljene slabosti v sistemu upravljanja in nadzora za izvajanje nacionalnih programov za zbiranje podatkov ter da so bili odkriti neupravičeni odhodki. Vendar so bile vse revizije opravljene v zvezi z izvajanjem teh programov v okviru prejšnjega pravnega okvira, ki se je iztekel konec leta 2008. Revizije, ki spadajo v novi pravni okvir, vključno z Uredbo Komisije (ES) št. 1078/2008, so predvidene za naslednje leto, torej po tem, ko bodo izvršena dokončna plačila za prvo leto izvajanja novega pravnega okvira. |
| Obveznosti, ki izhajajo iz posebnih primerov podaljšanih dvostranskih sporazumov o ribolovu, niso bile pravočasno pokrite z določitvijo ustreznih sredstev v proračunu (odstavek 5.49 (1)). | Komisija je menila, da se proračunske obveznosti za sporazume o ribolovu lahko izvede šele po sprejetju pravne podlage (sklep Sveta in/ali uredba). | Komisija trenutno uvaja politiko zgodnjega začetka postopka za ponovna pogajanja o protokolih in sporazumih, kar bi omogočilo prevzem proračunske obveznosti pred začetkom veljave pravne obveznosti. | Komisija naj dovolj zgodaj vzpostavi ponovna pogajanja o protokolih, preden bodo ti prenehali veljati. To je odvisno tudi od pripravljenosti zadevnih tretjih držav, da se že zgodaj vzpostavijo ponovna pogajanja. |
| Sodišče je pri finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) odkrilo neupravičene stroške (odstavek 5.25 (2)). | Komisija je vzpostavila kontrolno strategijo in izvaja naknadne revizijske dejavnosti za preverjanje, ali upravljavski in kontrolni sistemi držav članic uspešno preprečujejo take napake. | Leta 2009 je bil zaradi pomembne stopnje neupravičenih stroškov, ki jih je odkrila Komisija, v letnem poročilu o dejavnostih GD MARE izražen pridržek. | V okviru naloge zaključevanja programa bo Komisija sprejela vse ustrezne ukrepe, da od končnega poročila o odhodkih in končnega zahtevka za plačilo odšteje vse neupravičene zneske, ne glede na to, ali so bili ugotovljeni med revizijami Komisije, zunanjimi revizijami ali drugače. |
| SANCO | Na področju zdravja in varstva potrošnikov so bila izvršena plačila za veterinarske ukrepe brez vse potrebne dokazne dokumentacije (odstavek 5.49 (1)). | Za nove pogodbe je Komisija uvedla klavzulo, v skladu s katero mora proizvajalec cepiv dokazati, da so bila cepiva poslana na lokacijo, ki jo je določila Komisija. | Komisija je uvedla popravne ukrepe. Uspešnost teh ukrepov pa bo treba še oceniti. | |

GD

Opažanje Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

Razvoj podeželja

AGRI

Subvencije za obresti: vzpostavljeni postopki ne zagotavljajo ustrezne revizijske sledi, kar pomeni, da ni možno preverjati pravilnosti plačil subvencij EU končnim upravičencem (Francija) (odstavek 5.15 (1)).

Po podatkih Komisije je Francija uvedla nov administrativni sistem, ki od leta 2008 dalje lajša sledenje posojila od banke do končnega upravičenca. Certifikacijski organ je preveril vsa leta 2009 izvedena plačila bankam, ki so odobrile znižane obrestne mere. Certifikacijski organ je ugotovil, da so plačila pravilna, vendar je opozoril, da novi sistem še vedno ne zagotavlja popolne sledljivosti vseh posameznih posojil, za katera je bil izdan račun banke. Komisija je v zvezi s tem vprašanjem nadaljnje ukrepala s specifičnimi pregledi v Franciji.

Leta 2009 je bilo še vedno težko vzpostaviti povezavo med računom banke za znesek znižanja obrestne mere, ki ga je banka odobrila v nekem obdobju, in posameznimi posojili končnim upravičencem.

Komisija na podlagi lastne revizije ugotavlja, da je revizijsko sled mogoče spremljati.

Razvoj podeželja

AGRI

Dodatna prizadevanja so potrebna na področju razvoja podeželja, da se pravila in pogoji še bolj poenostavijo (odstavek 5.66 (2)).

Leta 2009 sta ukrepala Svet in Komisija. V okviru Sveta je 16 držav članic predložilo konkretne predloge za poenostavitev različnih vidikov skupne kmetijske politike. Nekateri predlogi so zadevali poenostavitev pravil in kontrol, ki veljajo za navzkrižno skladnost, zato so bili pomembni za razvoj podeželja. Službe Komisije so preverile predloge in predvidele, da bodo v letu 2010 Svetu predložile ustrezne spremembe obstoječih pravil. Na svojem zasedanju od 14. do 16. decembra 2009 je Svet izrazil zadovoljstvo z namero Komisije, da bo v zvezi s predlogi nadalje ukrepala, in Komisijo pozval, naj pripravi predloge sprememb in nadaljuje različne projekte za poenostavljanje, ki trenutno potekajo.

Ukrepi, uvedeni v letu 2009, kažejo, da je bila pozornost usmerjena v poenostavljanje nekaterih pravil in pogojev, ki veljajo za ukrepe razvoja podeželja. Ker odhodke za razvoj podeželja urejajo tudi nacionalna pravila, Sodišče v skladu s priporočilom Sveta o razrešnici za proračunsko leto 2008 opozarja, da je treba poenostavitve doseči tudi na nacionalni ravni.

Glej odgovor Komisije na točko 3.74.

IAKS

AGRI

Grčija

Sodišče že več let opozarja na težave v zvezi z nezadostnim izvajanjem IAKS v Grčiji. V Grčiji LPIS ni celovit in vsebuje napake pri določanju referenčnih parcel. Poleg tega so bile opažene pomanjkljivosti pri administrativnih kontrolah in kontrolah na kraju samem.

Letno poročilo o dejavnostih GD AGRI je do leta 2007 vsebovalo pridržek v zvezi z IAKS v Grčiji. Leta 2008 se je Komisija odločila, da so od postopka vložitve zahtevkov za leto 2009 naprej vsi elementi IAKS-a v Grčiji vzpostavljeni in delujejo, zato se lahko pridržek umakne.

Revizija sistemov, ki jo je Sodišče opravilo v okviru DAS 2009, je potrdila, da IAKS v Grčiji še vedno ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil, tj. LPIS-GIS v Grčiji še vedno ne deluje v celoti, na podatkovno zbirko zahtevkov vpliva nezanesljiva revizijska sled, obseg in kakovost kontrol na kraju samem pa sta nezadostna (odstavki 3.37, 3.39 in 3.45 (3)).

Pri akreditacijski reviziji agencije OPEKEPE, ki jo je leta 2009 izvedel GD AGRI, so se pokazale resne pomanjkljivosti v zvezi z upravljanjem sredstev EKJS (letno poročilo o dejavnostih GD AGRI 2009, A.1.3, str. 29).

Rezultatov izvedenih ukrepov Komisije in držav članic še ni mogoče oceniti. Izpolnitev akcijskih načrtov je predvidena šele za leto 2011, pri izvajanju posameznih ukrepov pa je že prišlo do zamud (letno poročilo GD AGRI 2009).

Rezultatov izvedenih ukrepov Komisije in držav članic še ni mogoče oceniti.

Za leto vložitve zahtevkov 2008 so bile pomanjkljivosti v LPIS opažene v Grčiji, na Cipru, v Litvi, Italiji in Španiji (odstavka 3.37 in 3.38 (3)).

Sodišče je ponovno opazilo slabosti v sistemu za upravljanje uporabe sankcij.

Sodišče priporoča, naj se ugotovljene slabosti sistemov odpravijo.

Komisija se strinja, da so se v preteklosti pojavile težave z grškim IAKS, po vzpostavitvi novega LPIS-GIS pa so bile težave odpravljene in tveganje se je glede na leto oddaje zahtevkov 2009 zmanjšalo.

V zvezi z revizijo za akreditacijo agencije OPEKEPE v letu 2009 je GD AGRI odkril hude pomanjkljivosti, ki so bile povezane z EKSRP in ne z EKJS. Akreditacija za OPEKEPE je bila posledično omejena na ukrepe EKSRP, za katere so bili vzpostavljeni ustrezni kontrolni sistem in postopki.

Komisija je ugotovila, da je v letu oddaje zahtevkov 2008 prišlo do precejšnjih pomanjkljivosti v Bolgariji in Romuniji. Ti dve državi članici sta zato leta 2009 vzpostavili akcijske načrte, ki jih Komisija skrbno spremlja. Ker naj bi se ti akcijski načrti končali v letu 2011, Komisija pa je že ugotovila zamude, je generalni direktor GD AGRI v svojem letnem poročilu o delu za leto 2009 izrazil pridržek zaradi tveganja ogrožanja ugleda.

Pri drugih državah članicah so bile ugotovljene manjše pomanjkljivosti v zvezi z njihovimi IAKS, vendar to še ne pomeni, da so njihovi sistemi neučinkoviti, temveč jih je treba le izboljšati. Za te države članice so bili vzpostavljeni akcijski načrti, tako da so bile težave, ugotovljene v prejšnjih letih, odpravljene oziroma je prišlo do bistvenega napredka v smeri njihove odprave.

Za Grčijo, Italijo, Španijo in Portugalsko so slabosti v administrativnih kontrolah del stalnih postopkov potrditve skladnosti.

Druge države članice

Pomembne napake so bile ugotovljene v uporabi ključnih elementov sistema v Združenem kraljestvu (Škotska), Bolgariji in Romuniji, zato Sodišče meni, da v teh državah članicah IAKS ni uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil (odstavek 5.32 (2)).

Bolgarija in Romunija sta pripravili akcijska načrta za odpravljanje pomanjkljivosti, ki ju je Komisija sprejela leta 2009.

Komisija meni, da ima pomanjkljivost, odkrita v Združenem kraljestvu, zelo omejen vpliv na sistem.

Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

LPIS

Sodišče je v dveh državah članicah odkrilo precejšnje pomanjkljivosti v LPIS, ki resno vplivajo na učinkovitost navzkrižnih preverjanj (BG in UK). V drugi državi članici (ES) so bile zaradi uporabe velikodušnih koeficientov za plačilo sprejete neupravičene površine (delno poraščene z gozdom in/ali skalnati gorski pašniki) (odstavek 5.36 (2)).

V nekaterih državah grafični sloj LPIS (GIS) vsebuje samo zastarele posnetke iz zraka (odstavek 5.30(b) in (c) (1)).

Sodišče je prav tako odkrilo, da v eni državi članici ni bilo ustrezne omejitve plačila na podlagi orto-foto posnetkov (PL).

Komisija je spremenila Uredbo (ES) št. 1122/2009 (sprememba v Uredbi (ES) št. 146/2010) z zahtevo, naj države članice izvedejo letno oceno kakovosti svojih LPIS in, če je potrebno, pripravijo akcijski načrt za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti (letno poročilo o dejavnostih GD AGRI 2009, str. 48).

Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

Administrativne kontrole

Pri reviziji za DAS za leto 2007 so bile v Grčiji, Italiji, Španiji in na Portugalskem ugotovljene slabosti v administrativnih kontrolah neposredno vezanih plačil: napačen vnos podatkov iz zahtevkov, plačila za več nezdružljivih shem pomoči za isto parcelo ter nepravilna uporaba kazni in sankcij, kar je povzročalo preplačila (5.27(a) (1)).

Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

SEP

AGRI

Z revizijo so bile ugotovljene sistematične pomanjkljivosti pri izračunavanju pravic (odstavki 5.22 do 5.26 (1), 5.38 (2)).

Pri ponovitvi kontrol, ki jo je izvedlo Sodišče, je to ugotovilo več specifičnih slabosti v kakovosti kontrol na kraju samem ter opredelilo neupravičene površine ali parcele, ki bi jih morali nacionalni inšpektorji izločiti (Grčija, Italija, Španija, Portugalska) (odstavek 5.28 (1)).

Komisija nadalje ukrepa pri primerih, o katerih se je poročalo v okviru postopkov za potrditev skladnosti.

Revizije Sodišča še vedno odkrivajo pomanjkljivosti pri izračunavanju pravic in slabosti pri kontrolah (odstavki 3.40, 3.41, 3.44, 3.45 (3)).

Komisija spremlja pomanjkljivosti, ki so bile opredeljene v okviru postopka potrditve skladnosti obračunov.

Zahteve dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev

AGRI

Sodišče je ugotovilo pomanjkljivosti v zvezi s tem, kako države članice opredeljujejo kmete in kaj se jim zdi potrebno za ohranjanje zemljišč v stanju, ki je v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje, tako da se nekaterim upravičencem izplačuje pomoč iz SEP ali SEPP, ne da bi kakor koli izkoriščali zadevna zemljišča (odstavek 5.49 (2)).

V členu 28 Uredbe (ES) št. 73/2009 je uvedena določba – neobvezna za države članice –, ki iz plačilnih shem izključuje fizične ali pravne osebe, katerih kmetijske dejavnosti so majhne. Vendar po drugi strani v zvezi z ohranjanjem zemljišča Komisija meni, da sedanji sistem daje zadostno zagotovilo, da se zemljišče upravlja v skladu s standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje (letno poročilo o dejavnostih GD AGRI 2009). Zato Komisija v zvezi s tem ne načrtuje dodatnih ukrepov.

Sodišče priporoča, naj se pravila za GAEC in minimalno raven ohranjanja zemljišč poostrijo (odstavek 3.73(c), (d) (3)).

Glej odgovor Komisije na odstavek 3.73.

ENV

Pri okoljskih ukrepih so projekti, financirani iz glavnega sklada (projekti LIFE), zajemali neupravičene odhodke (odstavek 5.49 (1)).

GD za okolje je pripravil akcijski načrt za izboljšanje upravičenosti odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci za donacije leta 2008. Dodatni akcijski načrt za ozaveščanje upravičencev in preventivne ukrepe bo sprejet leta 2010.

Vpliv teh akcijskih načrtov je treba še oceniti, GD ENV pa je že izrazil pridržek v zvezi z neupravičeno prijavljenimi odhodki.

Sodišče je svojo oceno oprlo na revizijska poročila, ki so bila izdana v letu 2009. Ker so bila zaradi prizadevanj za zmanjšanje zaostankov leta 2009 izdana številna zapoznela poročila, se je navidezna zamuda pri poročanju avtomatsko povečala.

Pri zaključnih revizijah je še vedno prihajalo do pomembnih zamud. Vendar se je stanje v letu 2007 izboljšalo (odstavek 5.49 (1)).

GD ENV je navedel, da si prizadeva zmanjševati zamude.

Povprečna zamuda za revizijsko poročilo je s 191,6 dneva leta 2006 zrasla na 230,5 dneva leta 2009 (čas med revizijsko misijo in datumom revizijskega poročila). Podatki kažejo, da GD ENV še ni uspel odpraviti te pomanjkljivosti.

Komisija je prepričana, da bo zamuda v letu 2010 manjša, saj ta za poročila, ki so bila izdana to leto, trenutno znaša 116,56 dneva.

MARE

Na področju ribištva je zaradi pomanjkanja ustreznih predpisov in slabo dokumentiranih odhodkov v zvezi z zbiranjem podatkov za upravljanje ribolova povečano tveganje nepravilnih plačil (odstavek 5.49 (1)).

Komisija je navedla, da bodo predpisi spremenjeni leta 2008. Nova pravna podlaga naj bi vsebovala jasna pravila, hkrati pa naj bi upoštevala ugotovitve Sodišča.

V Uredbi (ES) št. 1078/2008, ki velja od 1. januarja 2009, so opisana merila za upravičenost in dokumenti, ki jih je treba predložiti z zahtevkom za povračilo. Vendar so bile odkrite slabosti v upravljalskih in kontrolnih sistemih, ki so jih vzpostavili nacionalni organi, pri reviziji pa je Komisija tudi leta 2009 odkrila neupravičene odhodke.

Res je, da so bile ugotovljene slabosti v sistemu upravljanja in nadzora za izvajanje nacionalnih programov za zbiranje podatkov ter da so bili odkriti neupravičeni odhodki. Vendar so bile vse revizije opravljene v zvezi z izvajanjem teh programov v okviru prejšnjega pravnega okvira, ki se je iztekel konec leta 2008. Revizije, ki spadajo v novi pravni okvir, vključno z Uredbo Komisije (ES) št. 1078/2008, so predvidene za naslednje leto, torej po tem, ko bodo izvršena dokončna plačila za prvo leto izvajanja novega pravnega okvira.

Obveznosti, ki izhajajo iz posebnih primerov podaljšanih dvostranskih sporazumov o ribolovu, niso bile pravočasno pokrite z določitvijo ustreznih sredstev v proračunu (odstavek 5.49 (1)).

Komisija je menila, da se proračunske obveznosti za sporazume o ribolovu lahko izvede šele po sprejetju pravne podlage (sklep Sveta in/ali uredba).

Komisija trenutno uvaja politiko zgodnjega začetka postopka za ponovna pogajanja o protokolih in sporazumih, kar bi omogočilo prevzem proračunske obveznosti pred začetkom veljave pravne obveznosti.

Komisija naj dovolj zgodaj vzpostavi ponovna pogajanja o protokolih, preden bodo ti prenehali veljati. To je odvisno tudi od pripravljenosti zadevnih tretjih držav, da se že zgodaj vzpostavijo ponovna pogajanja.

Sodišče je pri finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (FIUR) odkrilo neupravičene stroške (odstavek 5.25 (2)).

Komisija je vzpostavila kontrolno strategijo in izvaja naknadne revizijske dejavnosti za preverjanje, ali upravljavski in kontrolni sistemi držav članic uspešno preprečujejo take napake.

Leta 2009 je bil zaradi pomembne stopnje neupravičenih stroškov, ki jih je odkrila Komisija, v letnem poročilu o dejavnostih GD MARE izražen pridržek.

V okviru naloge zaključevanja programa bo Komisija sprejela vse ustrezne ukrepe, da od končnega poročila o odhodkih in končnega zahtevka za plačilo odšteje vse neupravičene zneske, ne glede na to, ali so bili ugotovljeni med revizijami Komisije, zunanjimi revizijami ali drugače.

SANCO

Na področju zdravja in varstva potrošnikov so bila izvršena plačila za veterinarske ukrepe brez vse potrebne dokazne dokumentacije (odstavek 5.49 (1)).

Za nove pogodbe je Komisija uvedla klavzulo, v skladu s katero mora proizvajalec cepiv dokazati, da so bila cepiva poslana na lokacijo, ki jo je določila Komisija.

Komisija je uvedla popravne ukrepe. Uspešnost teh ukrepov pa bo treba še oceniti.

---

(1)  Številka odstavka v letnem poročilu ERS za leto 2007.

(2)  Številka odstavka v letnem poročilu ERS za leto 2008.

(3)  Številka odstavka v letnem poročilu ERS za leto 2009.

PRILOGA 3.5

OBRAČUNI PLAČILNIH AGENCIJ ZA LETO 2009, KI SO BILI IZLOČENI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Država članica | Plačilna agencija | Izločeni obračuni (1) |
| EKJS | EKSRP | ZIRP |
| Nemčija | Baden-Württemberg | 428 | 82 | |
| Nemčija | Bayern StMELF | | 194 | |
| Nemčija | Hessen | 222 | 16 | |
| Nemčija | IBH | 1 | 12 | |
| Nemčija | Helaba | 4 | 5 | |
| Nemčija | Rheinland-Pfalz | | 36 | |
| Nemčija | Thüringen | | 73 | |
| Estonija | PRIA | | | 3 |
| Italija | AGEA | 3 005 | | |
| Italija | Basilicata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Romunija | PARDF | | 565 | |
| Romunija | PIAA | 581 | | |
| Španija | Andalucia | | 85 | |
| Španija | Asturias | | 36 | |
| Skupaj | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Vir: Sklepi Komisije 2010/257/EU, 2010/258/EU in 2010/263/EU (UL L 112, 5.5.2010, in UL L 113, 6.5.2010). |

(v milijonih EUR)

Država članica

Plačilna agencija

Izločeni obračuni (1)

EKJS

EKSRP

ZIRP

Nemčija

Baden-Württemberg

428

82

Nemčija

Bayern StMELF

194

Nemčija

Hessen

222

16

Nemčija

IBH

1

12

Nemčija

Helaba

4

5

Nemčija

Rheinland-Pfalz

36

Nemčija

Thüringen

73

Estonija

PRIA

3

Italija

AGEA

3 005

Italija

Basilicata (ARBEA)

110

17

Romunija

PARDF

565

Romunija

PIAA

581

Španija

Andalucia

85

Španija

Asturias

36

Skupaj

4 351

1 121

3

Vir: Sklepi Komisije 2010/257/EU, 2010/258/EU in 2010/263/EU (UL L 112, 5.5.2010, in UL L 113, 6.5.2010).

---

(1)  Obračuni, za katere je Komisija menila, da jih ne bo mogla potrditi v svojih sklepih z dne 30. aprila 2010. Razloge za to je mogoče pripisati zadevnim državam članicam, ki zahtevajo dodatne poizvedbe.

Vir: Sklepi Komisije 2010/257/EU, 2010/258/EU in 2010/263/EU (UL L 112, 5.5.2010, in UL L 113, 6.5.2010).

---

POGLAVJE 4

Kohezija

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Opažanja o sistemih

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 4.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o koheziji, ki se nanaša na področji politik 04 – zaposlovanje in socialne zadeve ter 13 – regionalna politika. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih in porabi v letu 2009 so v
  tabeli 4.1. |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

4.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o koheziji, ki se nanaša na področji politik 04 – zaposlovanje in socialne zadeve ter 13 – regionalna politika. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih in porabi v letu 2009 so v
  tabeli 4.1.

| 4.1 | Komisija opozarja, da proračunski postavki 4 in 13 zajemata širše področje, kot je kohezijska politika. Vključujeta socialni dialog, politiko enakosti spolov, predpristopno pomoč in nepovratna sredstva za delovanje evropskih agencij. |
| --- | --- |

4.1

Tabela 4.1 —   Kohezija – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila za leto 2009 | Način upravljanja |
| 4 | Zaposlovanje in socialne zadeve | upravni odhodki | 97 | neposredno centralizirano |
| Evropski socialni sklad | 8 562 | deljeno |
| Delo v Evropi – Socialni dialog in mobilnost | 57 | neposredno centralizirano |
| zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma | 113 | neposredno centralizirano |
| Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji | 12 | deljeno |
| Instrument za predpristopno pomoč | 65 | decentralizirano |
| | 8 906 | |
| 13 | Regionalna politika | upravni odhodki | 83 | neposredno centralizirano |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne intervencije | 18 250 | deljeno |
| Kohezijski sklad (vključno z nekdanjim programom ISPA) | 7 080 | deljeno |
| predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami | 705 | decentralizirano |
| Solidarnostni sklad | 623 | deljeno |
| | 26 741 | |
| Upravni odhodki skupaj (14) | 180 | |
| Operativni odhodki skupaj (15)
  (od tega): | 35 467 | |
| — | predfinanciranje |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila za leto 2009

Način upravljanja

4

Zaposlovanje in socialne zadeve

upravni odhodki

97

neposredno centralizirano

Evropski socialni sklad

8 562

deljeno

Delo v Evropi – Socialni dialog in mobilnost

57

neposredno centralizirano

zaposlovanje, socialna solidarnost in enakost med spoloma

113

neposredno centralizirano

Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji

12

deljeno

Instrument za predpristopno pomoč

65

decentralizirano

8 906

13

Regionalna politika

upravni odhodki

83

neposredno centralizirano

Evropski sklad za regionalni razvoj in druge regionalne intervencije

18 250

deljeno

Kohezijski sklad (vključno z nekdanjim programom ISPA)

7 080

deljeno

predpristopne intervencije, povezane s strukturnimi politikami

705

decentralizirano

Solidarnostni sklad

623

deljeno

26 741

Upravni odhodki skupaj (14)

180

Operativni odhodki skupaj (15)
  (od tega):

35 467

—

12 386

| — | vmesna/končna plačila |
| --- | --- |

—

23 081

Plačila za leto skupaj

35 647

Obveznosti za leto skupaj

49 719

| Opomba: | Podrobne informacije o izvrševanju proračuna za leto 2009 so na voljo v delu II letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2009, v dokumentu Evropske komisije (GD za proračun) „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju - proračunsko leto 2009“ in v poročilu „Analiza izvrševanja proračuna strukturnih skladov in Kohezijskega sklada v letu 2009“. |
| --- | --- |

Opomba:

Podrobne informacije o izvrševanju proračuna za leto 2009 so na voljo v delu II letnih računovodskih izkazov Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2009, v dokumentu Evropske komisije (GD za proračun) „Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju - proračunsko leto 2009“ in v poročilu „Analiza izvrševanja proračuna strukturnih skladov in Kohezijskega sklada v letu 2009“.

| Opomba: | To poglavje za obe obdobji zajema tudi (poseben) predpristopni instrument I(S)PA, politike socialnega dialoga in mobilnosti ter ukrepe za enakost med spoloma, kar strogo vzeto ni del kohezijske politike. Odhodki za razvoj podeželja in ribištvo so predstavljeni na področjih politike 5 - kmetijstvo in razvoj podeželja ter 11 - ribištvo. |
| --- | --- |

Opomba:

To poglavje za obe obdobji zajema tudi (poseben) predpristopni instrument I(S)PA, politike socialnega dialoga in mobilnosti ter ukrepe za enakost med spoloma, kar strogo vzeto ni del kohezijske politike. Odhodki za razvoj podeželja in ribištvo so predstavljeni na področjih politike 5 - kmetijstvo in razvoj podeželja ter 11 - ribištvo.

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

Posebne značilnosti te skupine politik

Cilji in instrumenti politike

| 4.2 | Cilj kohezijske politike je, da bi se prek zmanjševanja razlik v stopnjah razvoja različnih regij okrepila gospodarska in socialna kohezija v Evropski uniji. |
| --- | --- |

4.2

Cilj kohezijske politike je, da bi se prek zmanjševanja razlik v stopnjah razvoja različnih regij okrepila gospodarska in socialna kohezija v Evropski uniji.

| 4.3 | Velika večina porabe je namenjena naslednjim trem skladom:






  (a) | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) za naložbe v infrastrukturo, ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest, pobude za lokalni razvoj ter dejavnosti malih in srednje velikih podjetij (MSP); |
| --- | --- | --- |

4.3

Velika večina porabe je namenjena naslednjim trem skladom:

(a)

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) za naložbe v infrastrukturo, ustvarjanje ali ohranjanje delovnih mest, pobude za lokalni razvoj ter dejavnosti malih in srednje velikih podjetij (MSP);

| (b) | Evropski socialni sklad (ESS), iz katerega se dodeljuje finančna pomoč za boj proti brezposelnosti, razvoj kadrovskih virov in spodbujanje vključevanja na trg delovne sile ter |
| --- | --- |

(b)

Evropski socialni sklad (ESS), iz katerega se dodeljuje finančna pomoč za boj proti brezposelnosti, razvoj kadrovskih virov in spodbujanje vključevanja na trg delovne sile ter

| (c) | Kohezijski sklad (KS) za financiranje naložb v infrastrukturo na področju okolja in prometa v državah članicah, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja EU. |
| --- | --- |

(c)

Kohezijski sklad (KS) za financiranje naložb v infrastrukturo na področju okolja in prometa v državah članicah, katerih bruto nacionalni dohodek na prebivalca je nižji od 90 % povprečja EU.

| 4.4 | Kohezijska poraba se upravlja skupaj z državami članicami, ki tudi sofinancirajo zadevne projekte. Načrtuje se v večletnih „programskih obdobjih“, kar pomeni, da so plačila povezana z odhodki, ki so nastali znotraj obdobja upravičenosti (1) in se lahko tako izplačujejo še nekaj let po izteku programskih obdobij, na katera se nanašajo. V tem poglavju sta obravnavani programski obdobji 2000–2006 in 2007–2013. |
| --- | --- |

4.4

Kohezijska poraba se upravlja skupaj z državami članicami, ki tudi sofinancirajo zadevne projekte. Načrtuje se v večletnih „programskih obdobjih“, kar pomeni, da so plačila povezana z odhodki, ki so nastali znotraj obdobja upravičenosti (1) in se lahko tako izplačujejo še nekaj let po izteku programskih obdobij, na katera se nanašajo. V tem poglavju sta obravnavani programski obdobji 2000–2006 in 2007–2013.

| 4.5 | Odhodki se prek zelo številnih večletnih „operativnih programov“ (2) izplačujejo posameznim državam članicam ali njihovim regijam. Komisija operativne programe odobri na podlagi predlogov držav članic, te pa izberejo posamezne projekte, ki jih vključijo v operativne programe. Te projekte izvajajo raznovrstni nosilci projektov (zasebniki, združenja, zasebne ali javne družbe ter lokalni, regionalni ali nacionalni organi). Komisija na začetku programov s predfinanciranjem izvrši plačila državam članicam. Nosilci projektov pristojnim organom v državah članicah predložijo zahtevke za povrnitev svojih upravičenih stroškov, države članice pa nato Komisiji posredujejo potrjene izjave o odhodkih, na podlagi katerih jim Komisija povrne njihove stroške prek zahtevkov za vmesno ali končno plačilo. |
| --- | --- |

4.5

Odhodki se prek zelo številnih večletnih „operativnih programov“ (2) izplačujejo posameznim državam članicam ali njihovim regijam. Komisija operativne programe odobri na podlagi predlogov držav članic, te pa izberejo posamezne projekte, ki jih vključijo v operativne programe. Te projekte izvajajo raznovrstni nosilci projektov (zasebniki, združenja, zasebne ali javne družbe ter lokalni, regionalni ali nacionalni organi). Komisija na začetku programov s predfinanciranjem izvrši plačila državam članicam. Nosilci projektov pristojnim organom v državah članicah predložijo zahtevke za povrnitev svojih upravičenih stroškov, države članice pa nato Komisiji posredujejo potrjene izjave o odhodkih, na podlagi katerih jim Komisija povrne njihove stroške prek zahtevkov za vmesno ali končno plačilo.

| 4.6 | Odhodke ESRR, KS in ESS so leta 2009 predstavljala predvsem vmesna in končna plačila (glej
  tabelo 4.1
  ). Za programsko obdobje 2007–2013 so vmesna plačila znašala 14,1 milijarde EUR, predfinanciranje pa 11,3 milijarde EUR. Poleg tega so bila za obdobje 2000–2006 izvršena vmesna in končna plačila v višini 8,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

4.6

Odhodke ESRR, KS in ESS so leta 2009 predstavljala predvsem vmesna in končna plačila (glej
  tabelo 4.1
  ). Za programsko obdobje 2007–2013 so vmesna plačila znašala 14,1 milijarde EUR, predfinanciranje pa 11,3 milijarde EUR. Poleg tega so bila za obdobje 2000–2006 izvršena vmesna in končna plačila v višini 8,4 milijarde EUR.

Nadzor in kontrola kohezijske porabe

| 4.7 | Države članice so odgovorne za izvajanje ESRR, ESS in KS. Za tekoče upravljanje in „prvostopenjske“ kontrole, namenjene preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju nepravilnih povračil stroškov za projekte in drugih nepravilnosti, so odgovorni organi za upravljanje in posredniška telesa. Organi za potrjevanje opravijo dodatne preglede, preden Komisiji predložijo zahtevke za plačilo. |
| --- | --- |

4.7

Države članice so odgovorne za izvajanje ESRR, ESS in KS. Za tekoče upravljanje in „prvostopenjske“ kontrole, namenjene preprečevanju ali odkrivanju in popravljanju nepravilnih povračil stroškov za projekte in drugih nepravilnosti, so odgovorni organi za upravljanje in posredniška telesa. Organi za potrjevanje opravijo dodatne preglede, preden Komisiji predložijo zahtevke za plačilo.

| 4.8 | Določbe o revidiranju in kontroliranju so bile za programsko obdobje 2007–2013 okrepljene (3). Države članice morajo za vsak operativni program Komisiji v odobritev predložiti poročilo in mnenje. V poročilu morajo pojasniti, ali so upravljavski in kontrolni sistemi skladni z relevantnimi predpisi („poročilo o oceni skladnosti“). Revizijski organ mora predložiti revizijsko strategijo v devetih mesecih od odobritve programa. Poleg tega je revizijski organ odgovoren za podajo razumnega zagotovila o uspešnem delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov programa ter posledično tudi o pravilnosti potrjenih odhodkov (4), kar stori tako, da Komisiji predloži letna poročila o kontroli (5) in letna mnenja. |
| --- | --- |

4.8

Določbe o revidiranju in kontroliranju so bile za programsko obdobje 2007–2013 okrepljene (3). Države članice morajo za vsak operativni program Komisiji v odobritev predložiti poročilo in mnenje. V poročilu morajo pojasniti, ali so upravljavski in kontrolni sistemi skladni z relevantnimi predpisi („poročilo o oceni skladnosti“). Revizijski organ mora predložiti revizijsko strategijo v devetih mesecih od odobritve programa. Poleg tega je revizijski organ odgovoren za podajo razumnega zagotovila o uspešnem delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov programa ter posledično tudi o pravilnosti potrjenih odhodkov (4), kar stori tako, da Komisiji predloži letna poročila o kontroli (5) in letna mnenja.

| 4.9 | Države članice so primarno odgovorne za popravljanje nepravilnih odhodkov, ki jih odkrijejo, in morajo o tem poročati Komisiji. Sprejeti morajo ukrepe za izterjavo ali umik neupravičenih plačil upravičencem do kohezijske porabe. |
| --- | --- |

4.9

Države članice so primarno odgovorne za popravljanje nepravilnih odhodkov, ki jih odkrijejo, in morajo o tem poročati Komisiji. Sprejeti morajo ukrepe za izterjavo ali umik neupravičenih plačil upravičencem do kohezijske porabe.

| 4.10 | Komisija nadzira države članice in si prizadeva, da bi njihovi upravljavski in kontrolni sistemi delovali pravilno. Če pri revizijah ugotovi, da države članice niso popravile nepravilnih odhodkov ali da so v upravljavskih in kontrolnih sistemih hujše pomanjkljivosti, prekine in začasno ustavi plačila zadevni državi članici (6). Če država članica ne izterja ali umakne nepravilnih odhodkov (tj. če izključenih odhodkov ne nadomesti z drugimi, upravičenimi odhodki) ali če ne popravi napak, ki so bile odkrite v sistemih, lahko Komisija izvede finančne popravke, s katerimi ustrezno zmanjša financiranje iz EU. |
| --- | --- |

4.10

Komisija nadzira države članice in si prizadeva, da bi njihovi upravljavski in kontrolni sistemi delovali pravilno. Če pri revizijah ugotovi, da države članice niso popravile nepravilnih odhodkov ali da so v upravljavskih in kontrolnih sistemih hujše pomanjkljivosti, prekine in začasno ustavi plačila zadevni državi članici (6). Če država članica ne izterja ali umakne nepravilnih odhodkov (tj. če izključenih odhodkov ne nadomesti z drugimi, upravičenimi odhodki) ali če ne popravi napak, ki so bile odkrite v sistemih, lahko Komisija izvede finančne popravke, s katerimi ustrezno zmanjša financiranje iz EU.

| 4.10 | Države članice so odgovorne predvsem za zagotavljanje pravilnosti odhodkov, prijavljenih Komisiji. Komisija opravlja svojo nadzorno vlogo z lastno revizijsko dejavnostjo, pri čemer upošteva tudi revizije drugih organov Skupnosti in nacionalnih organov, pa prek pogajanj o programih, sodelovanja v nadzornih odborih, letnih sestankov z upravljavskimi in revizijskimi organi ter z zagotavljanjem obsežnih navodil in seminarjev.

  Komisija je z izvedbo akcijskega načrta iz leta 2008 (COM(2008) 97 konč.) okrepila svojo nadzorno vlogo.


  V letu 2009 je Komisija sprejela 7 sklepov o odložitvi plačil in naložila finančne popravke v višini 2,3 milijarde EUR. |
| --- | --- |

4.10

Komisija je z izvedbo akcijskega načrta iz leta 2008 (COM(2008) 97 konč.) okrepila svojo nadzorno vlogo.

V letu 2009 je Komisija sprejela 7 sklepov o odložitvi plačil in naložila finančne popravke v višini 2,3 milijarde EUR.

Posebna tveganja za pravilnost

| 4.11 | Za kohezijo se uporablja zapleten ureditveni okvir, ki mora biti skladen z različnimi politikami in pravili EU, npr. na področju javnih naročil in državne pomoči, ter posebnimi zahtevami za kohezijsko porabo. |
| --- | --- |

4.11

Za kohezijo se uporablja zapleten ureditveni okvir, ki mora biti skladen z različnimi politikami in pravili EU, npr. na področju javnih naročil in državne pomoči, ter posebnimi zahtevami za kohezijsko porabo.

| 4.11 | Komisija se sklicuje na obsežno poenostavitev regulativnega okvira za kohezijo, ki se je začela leta 2008 in je bila dokončana leta 2010 ter je vključevala posebne zahteve sektorskih predpisov.

  Morebitne pomanjkljivosti pri izvajanju pravil EU o javnih naročilih in državnih pomočeh na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni pri uporabi zakonodaje EU niso vezane samo na izvajanje kohezijskih projektov. |
| --- | --- |

4.11

Morebitne pomanjkljivosti pri izvajanju pravil EU o javnih naročilih in državnih pomočeh na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni pri uporabi zakonodaje EU niso vezane samo na izvajanje kohezijskih projektov.

| 4.12 | Organov, odgovornih za izvajanje kohezijske politike v državah članicah (nacionalni in regionalni organi, posredniška telesa) je veliko, še več pa je upravičencev in prejemnikov podpore Skupnosti. Udeleženci pri izvajanju operativnih programov in projektov na nacionalni ali regionalni ravni morda ne poznajo veljavnih pravil ali ne vedo, kako se pravilno uporabljajo. Zato se lahko zgodi, da predložijo nepravilne ali neupravičene izjave o odhodkih. |
| --- | --- |

4.12

Organov, odgovornih za izvajanje kohezijske politike v državah članicah (nacionalni in regionalni organi, posredniška telesa) je veliko, še več pa je upravičencev in prejemnikov podpore Skupnosti. Udeleženci pri izvajanju operativnih programov in projektov na nacionalni ali regionalni ravni morda ne poznajo veljavnih pravil ali ne vedo, kako se pravilno uporabljajo. Zato se lahko zgodi, da predložijo nepravilne ali neupravičene izjave o odhodkih.

| 4.12 | Regulativni okvir 2007–2013 je bil okrepljen z namenom, da bi zagotovili obveščenost upravičencev o vseh posebnih pogojih financiranja, izvajanja in poročanja ter da upravljavski organi pred odobritvijo projektov lahko preverijo, ali so upravičenci sposobni izpolniti te pogoje.

  Poleg tega Komisija od začetka programskega obdobja pristojnim organom v državah članicah zagotavlja redno in pravočasno usposabljanje in navodila. Posebni ukrepi usposabljanja na tem področju, ki se redno izvajajo, so bili predvideni tudi v akcijskem načrtu Komisije, sprejetem februarja 2008 (COM(2008) 97 konč.). |
| --- | --- |

4.12

Poleg tega Komisija od začetka programskega obdobja pristojnim organom v državah članicah zagotavlja redno in pravočasno usposabljanje in navodila. Posebni ukrepi usposabljanja na tem področju, ki se redno izvajajo, so bili predvideni tudi v akcijskem načrtu Komisije, sprejetem februarja 2008 (COM(2008) 97 konč.).

| 4.13 | Pri operativnih programih se plačila upravičencem za odhodke, nastale v obdobju upravičenosti, običajno nadaljujejo še po izteku programskega obdobja, dokler niso končani vsi projekti in je program zaključen. Ker se je obdobje upravičenosti za obdobje 2000–2006 leta 2009 izteklo, so lahko bili nacionalni organi pod pritiskom, da izčrpajo sredstva EU, za katera so bile prevzete proračunske obveznosti. Kot je Sodišče že navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2008, to povečuje tveganje, da se iz proračuna EU izplačajo povračila stroškov za neupravičene projekte, kadar se odhodki, za katere je bilo ugotovljeno, da niso upravičeni, nadomestijo z novimi („umik“), ne da bi država članica pred zaključkom programa uspešno izvedla predhodno preverjanje (7). |
| --- | --- |

4.13

Pri operativnih programih se plačila upravičencem za odhodke, nastale v obdobju upravičenosti, običajno nadaljujejo še po izteku programskega obdobja, dokler niso končani vsi projekti in je program zaključen. Ker se je obdobje upravičenosti za obdobje 2000–2006 leta 2009 izteklo, so lahko bili nacionalni organi pod pritiskom, da izčrpajo sredstva EU, za katera so bile prevzete proračunske obveznosti. Kot je Sodišče že navedlo v svojem letnem poročilu za leto 2008, to povečuje tveganje, da se iz proračuna EU izplačajo povračila stroškov za neupravičene projekte, kadar se odhodki, za katere je bilo ugotovljeno, da niso upravičeni, nadomestijo z novimi („umik“), ne da bi država članica pred zaključkom programa uspešno izvedla predhodno preverjanje (7).

| 4.13 | Regulativni okvir za obdobji 2000–2006 in 2007–2013 določa, da je treba dodeljena sredstva porabiti v obdobju 2 ali 3 let po tem, ko so bile zanje prevzete obveznosti, da se prepreči avtomatična sprostitev sredstev. To zagotavlja, da se obveznosti za odhodke prevzemajo in plačila izvršujejo enakomerno skozi celotno obdobje, namesto da bi se nakopičili v zadnjem letu.

  Poleg tega je Komisija še posebej pozorna, da so upravljavski in kontrolni sistemi držav članic učinkoviti v celotnem obdobju izvajanja do zaključka projektov, ter po potrebi naloži finančne popravke. |
| --- | --- |

4.13

Poleg tega je Komisija še posebej pozorna, da so upravljavski in kontrolni sistemi držav članic učinkoviti v celotnem obdobju izvajanja do zaključka projektov, ter po potrebi naloži finančne popravke.

Komisija aktivno spremlja tveganja, ugotovljena v letnem poročilu Sodišča za leto 2008, zlasti glede zaključka programov za obdobje 2000–2006.

| 4.14 | Za programsko obdobje 2007–2013 je prvi bistveni element okvira kontrole za kohezijsko politiko Komisijina odobritev ocen skladnosti (ki so priložene poročilom z opisom upravljavskih in kontrolnih sistemov) in revizijskih strategij. Če (in dokler) Komisija ne potrdi ocen skladnosti, ne dovoli nobenih vmesnih plačil zadevnemu programu, vendar lahko države članice med čakanjem na Komisijino potrditev ocen skladnosti začnejo izvrševati plačila upravičencem, pri čemer uporabljajo nepotrjene sisteme. Tveganje napak pri odhodkih, ki nastanejo v tem obdobju, je večje. |
| --- | --- |

4.14

Za programsko obdobje 2007–2013 je prvi bistveni element okvira kontrole za kohezijsko politiko Komisijina odobritev ocen skladnosti (ki so priložene poročilom z opisom upravljavskih in kontrolnih sistemov) in revizijskih strategij. Če (in dokler) Komisija ne potrdi ocen skladnosti, ne dovoli nobenih vmesnih plačil zadevnemu programu, vendar lahko države članice med čakanjem na Komisijino potrditev ocen skladnosti začnejo izvrševati plačila upravičencem, pri čemer uporabljajo nepotrjene sisteme. Tveganje napak pri odhodkih, ki nastanejo v tem obdobju, je večje.

| 4.14 | Komisija je svoje postopke za odobritev (poročil o ocenah skladnosti in nacionalnih revizijskih strategij) izvedla v določenih rokih. Tveganja, ki jih je ugotovilo Sodišče, so posledica regulativnega roka, v katerem morajo države članice predložiti poročila o ocenah tveganja in revizijske strategije.

  Komisija meni, da gre za manjše tveganje, saj dejstvo, da še ni odobrila upravljavskih in kontrolnih sistemov, ne pomeni, da ti sistemi, ki so odobreni na nacionalni ravni, niso skladni z zahtevami in ne delujejo učinkovito.


  Vzpostavljene so kontrole za omejevanje tveganja; poleg tega so generalni direktorati za strukturne sklade to tveganje upoštevali v njihovi revizijski strategiji ter nanj opozorili tudi revizijske organe. Vsak revizijski organ mora Komisiji sporočiti ugotovitve na podlagi rezultatov revizije reprezentativnih vzorcev dejavnosti, ki zajemajo odhodke, prijavljene vsako leto, ter letno predložiti mnenje o uspešnem delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov. |
| --- | --- |

4.14

Komisija meni, da gre za manjše tveganje, saj dejstvo, da še ni odobrila upravljavskih in kontrolnih sistemov, ne pomeni, da ti sistemi, ki so odobreni na nacionalni ravni, niso skladni z zahtevami in ne delujejo učinkovito.

Vzpostavljene so kontrole za omejevanje tveganja; poleg tega so generalni direktorati za strukturne sklade to tveganje upoštevali v njihovi revizijski strategiji ter nanj opozorili tudi revizijske organe. Vsak revizijski organ mora Komisiji sporočiti ugotovitve na podlagi rezultatov revizije reprezentativnih vzorcev dejavnosti, ki zajemajo odhodke, prijavljene vsako leto, ter letno predložiti mnenje o uspešnem delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 4.15 | Skupni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1.
  Pri revidiranju področja kohezije je treba upoštevati naslednje: |
| --- | --- |

4.15

Skupni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1.
  Pri revidiranju področja kohezije je treba upoštevati naslednje:

4.15

| — | preizkušen je bil vzorec s 180 vmesnimi in končnimi plačili. 69 % teh naključno izbranih plačil se nanaša na projekte iz programskega obdobja 2007–2013 in |
| --- | --- |

—

preizkušen je bil vzorec s 180 vmesnimi in končnimi plačili. 69 % teh naključno izbranih plačil se nanaša na projekte iz programskega obdobja 2007–2013 in

| — | plačila predfinanciranja niso bila vključena v vzorec, ker je za tovrstna plačila značilno zelo nizko tveganje. |
| --- | --- |

—

plačila predfinanciranja niso bila vključena v vzorec, ker je za tovrstna plačila značilno zelo nizko tveganje.

| — | Komisija opozarja, da predhodno financiranje, ki po definiciji ne vključuje skoraj nobenega tveganja, predstavlja tretjino njenih kohezijskih plačil v letu 2009 (glej razpredelnico 4.1). |
| --- | --- |

—

| 4.16 | Pri ocenjevanju sistemov so bili ocenjeni upravljavski in kontrolni sistemi, ki so se uporabljali za:






  — | zagotavljanje skladnosti 16 operativnih programov iz programskega obdobja 2007–2013 z nekaterimi ključnimi določbami ureditvenega okvira v 13 državah članicah in |
| --- | --- | --- |

4.16

Pri ocenjevanju sistemov so bili ocenjeni upravljavski in kontrolni sistemi, ki so se uporabljali za:

—

zagotavljanje skladnosti 16 operativnih programov iz programskega obdobja 2007–2013 z nekaterimi ključnimi določbami ureditvenega okvira v 13 državah članicah in

| — | obdelavo izterjav in umikov ter poročanje o njih za štiri operativne programe in eno pobudo Skupnosti iz programskega obdobja 2000–2006 v šestih državah članicah. |
| --- | --- |

—

obdelavo izterjav in umikov ter poročanje o njih za štiri operativne programe in eno pobudo Skupnosti iz programskega obdobja 2000–2006 v šestih državah članicah.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 4.17 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 4.1. |
| --- | --- |

4.17

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 4.1.

| 4.18 | Tako kot v prejšnjih letih so napake vplivale na veliko število plačil za projekte na področju kohezije. Leta 2009 so napake vplivale na 36 % (8) od 180 revidiranih projektov. |
| --- | --- |

4.18

Tako kot v prejšnjih letih so napake vplivale na veliko število plačil za projekte na področju kohezije. Leta 2009 so napake vplivale na 36 % (8) od 180 revidiranih projektov.

| 4.18 | Komisija opozarja, da pogostost napak v zadnjih treh letih izkazuje trend upadanja, saj se je znižala s 54 % v letnem poročilu Sodišča za leto 2007 na 36 % letos, kot je navedeno v Prilogi 4.1 k poročilu Sodišča.

  Komisija prav tako poudarja, da 53 % napak ni količinsko opredeljivih. V nekaterih primerih te napake glede skladnosti ne bi imele nobenega vpliva na povračilo odhodkov, tudi če bi bile ugotovljene pred potrditvijo odhodkov Komisiji. |
| --- | --- |

4.18

Komisija prav tako poudarja, da 53 % napak ni količinsko opredeljivih. V nekaterih primerih te napake glede skladnosti ne bi imele nobenega vpliva na povračilo odhodkov, tudi če bi bile ugotovljene pred potrditvijo odhodkov Komisiji.

| 4.19 | Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napak nad 5 % (9). |
| --- | --- |

4.19

Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napak nad 5 % (9).

| 4.19 | Leta 2009 je Sodišče ocenilo, da ne bi smelo biti povrnjenih najmanj 3 % odhodkov, potrjenih Komisiji, v primerjavi z najmanj 11 % v letu 2008. Gre za precejšnje izboljšanje v primerjavi s preteklimi leti (glej točko 1.26). Komisija meni, da to izboljšanje odraža okrepljene določbe glede nadzora v kohezijskem regulativnem okviru 2007–2013, pa tudi prve učinke akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 za krepitev njene nadzorne vloge pri strukturnih ukrepih. Komisija si bo aktivno prizadevala za nadaljnje zmanjšanje napak.

  Komisija meni, da so v 8 zadevah ESRR, na katere je vplivala količinsko opredeljiva napaka, nacionalni organi že uporabili sorazmerne finančne popravke, preden so odhodke prijavili Komisiji. Zato to ni imelo negativnega finančnega učinka na proračun EU (glej točko (d) okvira v nadaljevanju). |
| --- | --- |

4.19

Komisija meni, da so v 8 zadevah ESRR, na katere je vplivala količinsko opredeljiva napaka, nacionalni organi že uporabili sorazmerne finančne popravke, preden so odhodke prijavili Komisiji. Zato to ni imelo negativnega finančnega učinka na proračun EU (glej točko (d) okvira v nadaljevanju).

| 4.20 | Velik delež ocenjene stopnje napak je mogoče pripisati napakam v zvezi z upravičenostjo, ki so najpogostejša vrsta količinsko opredeljivih napak v revizijskem vzorcu. Odkrite so bile v 24 plačilih za revidirane projekte in so nastale predvsem zaradi vlaganja zahtevkov za stroške, ki niso upravičeni do povračila, in hujšega nespoštovanja pravil za oddajo javnega naročila (glej naslednje primere). |
| --- | --- |

4.20

Velik delež ocenjene stopnje napak je mogoče pripisati napakam v zvezi z upravičenostjo, ki so najpogostejša vrsta količinsko opredeljivih napak v revizijskem vzorcu. Odkrite so bile v 24 plačilih za revidirane projekte in so nastale predvsem zaradi vlaganja zahtevkov za stroške, ki niso upravičeni do povračila, in hujšega nespoštovanja pravil za oddajo javnega naročila (glej naslednje primere).

| 4.20 | Komisija dosledno spremlja vse napake, ki jih ugotovi Sodišče, ter tako kot že prejšnja leta zagotavlja, da se po potrebi izvedejo ustrezni popravki (glej Prilogo 4.4 k poročilu Sodišča).

  Morebitne pomanjkljivosti pri izvajanju pravil o javnih naročilih na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni pri uporabi zakonodaje EU niso strogo vezane na izvajanje kohezijskih projektov.


  Komisija je te napake upoštevala pri oceni tveganja v okviru lastne revizijske dejavnosti. Izvedla je tudi druge ukrepe, kot je zagotavljanje specializiranega usposabljanja o postopkih javnega naročanja ob številnih priložnostih, ter izdala smernice organom, pristojnim za programe. |
| --- | --- |

4.20

Morebitne pomanjkljivosti pri izvajanju pravil o javnih naročilih na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni pri uporabi zakonodaje EU niso strogo vezane na izvajanje kohezijskih projektov.

Komisija je te napake upoštevala pri oceni tveganja v okviru lastne revizijske dejavnosti. Izvedla je tudi druge ukrepe, kot je zagotavljanje specializiranega usposabljanja o postopkih javnega naročanja ob številnih priložnostih, ter izdala smernice organom, pristojnim za programe.

Komisija opozarja, da nobena od napak v revidiranem vzorcu, povezana z javnimi naročili, ne zadeva ESS.

4.21

| 4.21 | Samo nespoštovanje pravil za oddajo javnega naročila povzroči skoraj 43 % vseh količinsko opredeljivih napak in predstavlja približno tri četrtine ocenjene stopnje napak. |
| --- | --- |

Samo nespoštovanje pravil za oddajo javnega naročila povzroči skoraj 43 % vseh količinsko opredeljivih napak in predstavlja približno tri četrtine ocenjene stopnje napak.

| 4.21 | Komisija je nedavno začela retroaktivno oceno relevantnosti, uspešnosti in učinkovitosti temeljnega zakonodajnega okvira EU za javna naročila. Ocena se bo osredotočila zlasti na analizo stroškovne učinkovitosti postopkov in pravil v zvezi z javnimi naročili. Vključevala bo tudi opis izvajanja in administrativne strukture za izvajanje politike javnih naročil v državah članicah, vključno z izvajanjem zakonodaje EU na tem področju. Končni rezultati ocene bodo znani do poletja 2011.

  Poleg tega projektna skupina služb Komisije proučuje najpogostejše težave v zvezi z javnimi naročili, ki se pojavljajo pri izvajanju kohezijskih projektov.


  Komisija bo še naprej izvajala usposabljanje za organe držav članic o pravilni uporabi pravil v zvezi z javnimi naročili. Po potrebi bo Komisija še naprej revidirala uporabo direktiv EU o javnih naročilih, bodisi tako, da bo v nekaterih primerih sama opravila poizvedbe, ali pa bo zaprosila revizijske organe držav članic, da opravijo take poizvedbe v njenem imenu.


  Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 4.20. |
| --- | --- |

4.21

Poleg tega projektna skupina služb Komisije proučuje najpogostejše težave v zvezi z javnimi naročili, ki se pojavljajo pri izvajanju kohezijskih projektov.

Komisija bo še naprej izvajala usposabljanje za organe držav članic o pravilni uporabi pravil v zvezi z javnimi naročili. Po potrebi bo Komisija še naprej revidirala uporabo direktiv EU o javnih naročilih, bodisi tako, da bo v nekaterih primerih sama opravila poizvedbe, ali pa bo zaprosila revizijske organe držav članic, da opravijo take poizvedbe v njenem imenu.

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 4.20.

| 4.22 | 53 % plačil, na katera so vplivale napake, je vsebovalo količinsko neopredeljive napake in zato niso vključena v oceno stopnje napak. Te napake so večinoma sodile med druge napake v zvezi s skladnostjo, povezane predvsem s pomanjkljivostmi v razpisnih postopkih in postopki oddaje javnega naročila. |
| --- | --- |

4.22

53 % plačil, na katera so vplivale napake, je vsebovalo količinsko neopredeljive napake in zato niso vključena v oceno stopnje napak. Te napake so večinoma sodile med druge napake v zvezi s skladnostjo, povezane predvsem s pomanjkljivostmi v razpisnih postopkih in postopki oddaje javnega naročila.

| 4.23 | Vsaj za 30 % napak, ki jih je Sodišče odkrilo v vzorcu za to leto, so imeli pristojni organi držav članic za izvajanje operativnih programov na voljo dovolj informacij, da bi lahko napake odkrili in popravili, preden so odhodke potrdili Komisiji. |
| --- | --- |

4.23

Vsaj za 30 % napak, ki jih je Sodišče odkrilo v vzorcu za to leto, so imeli pristojni organi držav članic za izvajanje operativnih programov na voljo dovolj informacij, da bi lahko napake odkrili in popravili, preden so odhodke potrdili Komisiji.

| 4.23 | Komisija meni, da za večino preostalih napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, nacionalni organi niso imeli zadostnih informacij, da bi te napake lahko odkrili, ko so prijavili odhodke Komisiji. |
| --- | --- |

4.23

OPAŽANJA O SISTEMIH

| 4.24 | Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 4.2
  . |
| --- | --- |

4.24

Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 4.2
  .

Sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij

Države članice

| 4.25 | Sodišče je v 13 državah članicah ocenilo, ali je 16 upravljavskih in kontrolnih sistemov skladnih s ključnimi določbami ureditvenega okvira (glej
  Prilogo 4.2(1)
  ). |
| --- | --- |

4.25

Sodišče je v 13 državah članicah ocenilo, ali je 16 upravljavskih in kontrolnih sistemov skladnih s ključnimi določbami ureditvenega okvira (glej
  Prilogo 4.2(1)
  ).

| 4.25 | Komisija ugotavlja, da je v skladu z oceno Sodišča vseh 16 sistemov povsem ali delno skladnih glede na ključne zahteve, ki so bile preverjane. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da so bili pregledi, ki so jih izvedli organi upravljanja, za 11 od 16 revidiranih programov samo delno skladni s predpisanimi zahtevami. |
| --- | --- |

4.26

Revizija, ki jo je izvedlo Sodišče, je pokazala, da so bili pregledi, ki so jih izvedli organi upravljanja, za 11 od 16 revidiranih programov samo delno skladni s predpisanimi zahtevami.

| 4.26 | Komisija se strinja z mnenjem Sodišča, da so upravni pregledi ključne kontrole za preprečevanje nepravilnosti. Zlasti za nekatere programe bi jih bilo treba izboljšati, za kar si bo Komisija še naprej prizadevala, in sicer s svetovanjem, ukrepi usposabljanja in posebnimi revizijami. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Sodišče je pri večini revidiranih operativnih programov opazilo zamude pri izvajanju odobrene nacionalne revizijske strategije. Večina revizijskih organov ni izvedla dovolj revizij plačil, ki bi bile končane pravočasno, da bi jih lahko vključili v letno poročilo o kontroliranju za leto 2009. |
| --- | --- |

4.27

Sodišče je pri večini revidiranih operativnih programov opazilo zamude pri izvajanju odobrene nacionalne revizijske strategije. Večina revizijskih organov ni izvedla dovolj revizij plačil, ki bi bile končane pravočasno, da bi jih lahko vključili v letno poročilo o kontroliranju za leto 2009.

| 4.28 | Sodišče je opazilo tudi, da je bilo revizijsko delo v zvezi s sistemi do konca leta 2009 izvedeno v zelo različnem obsegu. Več držav članic ni izvedlo nobenih revizij sistemov, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji (10). |
| --- | --- |

4.28

Sodišče je opazilo tudi, da je bilo revizijsko delo v zvezi s sistemi do konca leta 2009 izvedeno v zelo različnem obsegu. Več držav članic ni izvedlo nobenih revizij sistemov, preden so bili odhodki prijavljeni Komisiji (10).

| 4.27–4.28 | V skladu z regulativnim okvirom morajo revizijski organi izvesti revizije dejavnosti samo, če so bili odhodki prijavljeni Komisiji do konca leta, ki je pred revizijskim letom. Samo dva od 16 programov, ki jih je revidiralo Sodišče, sta imela prijavljene odhodke v letu 2008. |
| --- | --- |

4.27–4.28

| 4.29 | Sodišče meni, da so bili revizijski organi pri dveh od 16 revidiranih operativnih programov samo delno v skladu s ključno predpisano določbo glede revizij sistemov. |
| --- | --- |

4.29

Sodišče meni, da so bili revizijski organi pri dveh od 16 revidiranih operativnih programov samo delno v skladu s ključno predpisano določbo glede revizij sistemov.

| 4.29 | Komisija ugotavlja, da je v skladu z oceno Sodišča 14 od 16 revizijskih organov povsem skladnih glede na ključne zahteve, ki so bile preverjane. |
| --- | --- |

4.29

Sistemi v zvezi z izterjavami in finančnimi popravki

Države članice

| 4.30 | Sodišče je za štiri operativne programe in eno pobudo Skupnosti v šestih državah članicah ocenilo sisteme za obdelavo napak, odkritih pri različnih nacionalnih naknadnih kontrolah, ter za poročanje Komisiji o izterjavah in umikih (11). |
| --- | --- |

4.30

Sodišče je za štiri operativne programe in eno pobudo Skupnosti v šestih državah članicah ocenilo sisteme za obdelavo napak, odkritih pri različnih nacionalnih naknadnih kontrolah, ter za poročanje Komisiji o izterjavah in umikih (11).

| 4.31 | Tako kot v prejšnjem letu (12) je poročanje Komisiji o popravkih najmanj zadovoljiv vidik revidiranih sistemov (glej
  Prilogo 4.2(2)
  ). V nekaterih primerih relevantne informacije niso bile sporočene Komisiji, v drugih primerih pa niso bile zanesljive oziroma niso bile predstavljene po navodilih Komisije. To pomeni, da slednja v teh primerih nima zanesljivih informacij o izterjavah in umikih, ki jih izvedejo države članice. Slabosti glede tega je opazila tudi Komisija (13). |
| --- | --- |

4.31

Tako kot v prejšnjem letu (12) je poročanje Komisiji o popravkih najmanj zadovoljiv vidik revidiranih sistemov (glej
  Prilogo 4.2(2)
  ). V nekaterih primerih relevantne informacije niso bile sporočene Komisiji, v drugih primerih pa niso bile zanesljive oziroma niso bile predstavljene po navodilih Komisije. To pomeni, da slednja v teh primerih nima zanesljivih informacij o izterjavah in umikih, ki jih izvedejo države članice. Slabosti glede tega je opazila tudi Komisija (13).

| 4.31 | Čeprav poročanje držav članic o popravkih ni povsem zadovoljivo, Komisija v nekaterih primerih meni, da je kakovost podatkov za leto 2009, predloženih Komisiji v prvi polovici leta 2010, mnogo boljša. Skupni podatki se objavijo v končnem zaključnem računu Komisije. V okviru svojega akcijskega načrta iz leta 2008 je Komisija v 19 državah članicah izvedla revizije njihovih sistemov za umike in izterjave, podobne revizijam Sodišča. Preostale države članice bodo revidirane leta 2010.

  Za obdobje 2007–2013 se uporablja standardiziran postopek za predložitev izjav o izterjavah prek informacijskega sistema SFC2007. Komisija pričakuje, da bo ta postopek poročanja izboljšal kakovost informacij, ki so ji na voljo. Države članice morajo poleg tega razlikovati popravke, ki izhajajo iz njihovih lastnih kontrol, od tistih, ki izhajajo iz revizij EU. |
| --- | --- |

4.31

Za obdobje 2007–2013 se uporablja standardiziran postopek za predložitev izjav o izterjavah prek informacijskega sistema SFC2007. Komisija pričakuje, da bo ta postopek poročanja izboljšal kakovost informacij, ki so ji na voljo. Države članice morajo poleg tega razlikovati popravke, ki izhajajo iz njihovih lastnih kontrol, od tistih, ki izhajajo iz revizij EU.

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 4.32 | Sodišče je ocenilo letni poročili o dejavnostih za leto 2009 in priloženi izjavi GD za regionalno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti. |
| --- | --- |

4.32

Sodišče je ocenilo letni poročili o dejavnostih za leto 2009 in priloženi izjavi GD za regionalno politiko ter GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti.

| 4.33 | Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 4.3. |
| --- | --- |

4.33

Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 4.3.

| 4.33 | Komisija je zadovoljna z oceno Sodišča v Prilogi 4.3 in točki 1.28, ki pomeni izboljšanje v primerjavi s preteklimi leti. |
| --- | --- |

4.33

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 4.34 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na vmesna in končna plačila za kohezijo za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

4.34

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na vmesna in končna plačila za kohezijo za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake.

| 4.34 | Komisija ugotavlja, da je stopnja napak v primerjavi s preteklimi leti letos občutno nižja ter da se pogostost napak v vzorcu Sodišča zmanjšuje že tretje leto zapored.

  Komisija meni, da to jasno kaže na uspešnost okrepljenih določb glede nadzora v regulativnem okviru 2007–2013, pa tudi prve učinke akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 za krepitev njene nadzorne vloge pri strukturnih ukrepih. Komisija si bo še naprej vztrajno prizadevala za znižanje stopnje napak. |
| --- | --- |

4.34

Komisija meni, da to jasno kaže na uspešnost okrepljenih določb glede nadzora v regulativnem okviru 2007–2013, pa tudi prve učinke akcijskega načrta Komisije iz leta 2008 za krepitev njene nadzorne vloge pri strukturnih ukrepih. Komisija si bo še naprej vztrajno prizadevala za znižanje stopnje napak.

| 4.35 | Države članice bi lahko odkrile in popravile vsaj 30 % ugotovljenih napak in bi to tudi morale storiti, preden so odhodke potrdile Komisiji (glej odstavek 4.23). |
| --- | --- |

4.35

Države članice bi lahko odkrile in popravile vsaj 30 % ugotovljenih napak in bi to tudi morale storiti, preden so odhodke potrdile Komisiji (glej odstavek 4.23).

| 4.35 | Komisija spremlja vse primere, pri katerih so bile ugotovljene slabosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih, da bi zagotovila njihovo uspešno delovanje.

  Komisija meni, da za večino preostalih napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, nacionalni organi niso imeli zadostnih informacij, da bi te napake lahko odkrili, ko so prijavili odhodke Komisiji. |
| --- | --- |

4.35

Komisija meni, da za večino preostalih napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, nacionalni organi niso imeli zadostnih informacij, da bi te napake lahko odkrili, ko so prijavili odhodke Komisiji.

| 4.36 | Sodišče je glede revidiranih sistemov prišlo do zaključka, da: |
| --- | --- |

4.36

Sodišče je glede revidiranih sistemov prišlo do zaključka, da:

4.36

| (a) | so bile za 12 od 16 revidiranih operativnih programov opažene slabosti glede pregledov, ki so jih izvedli organi upravljanja. Na splošno so bili nadzorni in kontrolni sistemi za programsko obdobje 2007–2013 vsaj delno v skladu z revidiranimi ključnimi določbami ureditvenega okvira (glej odstavke 4.25 do 4.29) in |
| --- | --- |

(a)

so bile za 12 od 16 revidiranih operativnih programov opažene slabosti glede pregledov, ki so jih izvedli organi upravljanja. Na splošno so bili nadzorni in kontrolni sistemi za programsko obdobje 2007–2013 vsaj delno v skladu z revidiranimi ključnimi določbami ureditvenega okvira (glej odstavke 4.25 do 4.29) in

| (a) | Komisija opozarja, da je v skladu z oceno Sodišča vseh 16 revidiranih sistemov skladnih ali delno skladnih, kar je spodbuden rezultat za programsko obdobje 2007–2013.

  Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 4.26 in 4.29. |
| --- | --- |

(a)

Komisija se sklicuje tudi na svoje odgovore na odstavka 4.26 in 4.29.

| (b) | so bili sistemi držav članic za evidentiranje in popravljanje napak, ki so se jih države članice za programsko obdobje 2000–2006 zavedale, uspešni. Sistemi za poročanje o izterjavah in umikih so bili delno uspešni, kar pomeni, da Komisija od držav članic ne prejema vedno zanesljivih informacij o teh finančnih popravkih (glej odstavka 4.30 in 4.31). |
| --- | --- |

(b)

so bili sistemi držav članic za evidentiranje in popravljanje napak, ki so se jih države članice za programsko obdobje 2000–2006 zavedale, uspešni. Sistemi za poročanje o izterjavah in umikih so bili delno uspešni, kar pomeni, da Komisija od držav članic ne prejema vedno zanesljivih informacij o teh finančnih popravkih (glej odstavka 4.30 in 4.31).

| (b) | Zaradi prizadevanj Komisije v okviru njenega akcijskega načrta iz leta 2008 se kakovost in popolnost podatkov stalno izboljšuje. Komisija bo v letu 2010 dokončala revizije sistemov držav članic za izterjave na kraju samem ter izdala priporočila za nadaljnje izboljšanje poročanja držav članic.

  Zakonodajni okvir za obdobje 2007–2013 je bil okrepljen in predvideva standardizirano predložitev podatkov, kar bo izboljšalo kakovost podatkov, ki so na voljo Komisiji.


  Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 4.31. |
| --- | --- |

(b)

Zakonodajni okvir za obdobje 2007–2013 je bil okrepljen in predvideva standardizirano predložitev podatkov, kar bo izboljšalo kakovost podatkov, ki so na voljo Komisiji.

Komisija se sklicuje tudi na svoj odgovor na odstavek 4.31.

| 4.37 | Sodišče Komisiji priporoča, naj: |
| --- | --- |

4.37

Sodišče Komisiji priporoča, naj:

4.37

| (a) | nacionalne organe spodbuja k strogi uporabi mehanizmov za izvajanje popravkov, preden odhodke potrdijo Komisiji; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne organe spodbuja k strogi uporabi mehanizmov za izvajanje popravkov, preden odhodke potrdijo Komisiji;

| (a) | Komisija se sklicuje na svoje ukrepe za izboljšanje upravnih pregledov in potrjevanja odhodkov Komisiji, izvedene v okviru akcijskega načrta, sprejetega februarja 2008. Ponovno potrjuje svojo zavezanost, da bo spodbujala nacionalne organe, tako da bo zagotavljala svetovanje, usposabljanje in navodila ter natančno spremljala revizijske ugotovitve v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | zagotovi, da države članice pri zamenjavi neupravičenih odhodkov z novimi (umik) ne prijavijo novih nepravilnih odhodkov, in |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da države članice pri zamenjavi neupravičenih odhodkov z novimi (umik) ne prijavijo novih nepravilnih odhodkov, in

| (b) | Komisija aktivno spremlja tveganja, ugotovljena v letnem poročilu Sodišča za leto 2008, zlasti glede zaključka programov za obdobje 2000–2006. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | s svojim nadzorom zagotovi uspešno delovanje nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov za programsko obdobje 2007–2013. |
| --- | --- |

(c)

s svojim nadzorom zagotovi uspešno delovanje nacionalnih upravljavskih in kontrolnih sistemov za programsko obdobje 2007–2013.

| (c) | Komisija bo nadaljevala z ukrepi, uvedenimi v okviru akcijskega načrta iz leta 2008, za izboljšanje upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic. Spremljala bo ugotovitve Sodišča ter nadaljevala s preverjanjem delovanja upravljavskih in kontrolnih sistemov držav članic, pri čemer bo upoštevala letna revizijska mnenja, ki jih izdajajo revizijski organi, ter svojo lastno revizijsko dejavnost. |
| --- | --- |

(c)

| 4.38 | Glede pravil za oddajo javnega naročila (glej odstavek 4.21) Sodišče Komisijo spodbuja k pozornemu spremljanju pravilne uporabe direktiv EU o javnih naročilih v državah članicah. |
| --- | --- |

4.38

Glede pravil za oddajo javnega naročila (glej odstavek 4.21) Sodišče Komisijo spodbuja k pozornemu spremljanju pravilne uporabe direktiv EU o javnih naročilih v državah članicah.

| 4.38 | Komisija je nedavno začela retroaktivno oceno relevantnosti, uspešnosti in učinkovitosti temeljnega zakonodajnega okvira EU za javna naročila. Ocena se bo osredotočila zlasti na analizo stroškovne učinkovitosti postopkov in pravil v zvezi z javnimi naročili. Vključevala bo tudi opis izvajanja in administrativne strukture za izvajanje politike javnih naročil v državah članicah, vključno z izvajanjem zakonodaje EU na tem področju. Končni rezultati ocene bodo znani do poletja 2011. Poleg tega projektna skupina služb Komisije proučuje najpogostejše težave v zvezi z javnimi naročili, ki se pojavljajo pri izvajanju kohezijskih projektov.

  Komisija bo še naprej izvajala usposabljanje za organe držav članic o pravilni uporabi pravil v zvezi z javnimi naročili. Po potrebi bo Komisija še naprej revidirala uporabo direktiv EU o javnih naročilih, bodisi tako, da bo v nekaterih primerih sama opravila poizvedbe, ali pa bo zaprosila revizijske organe držav članic, da opravijo take poizvedbe v njenem imenu. |
| --- | --- |

4.38

Komisija bo še naprej izvajala usposabljanje za organe držav članic o pravilni uporabi pravil v zvezi z javnimi naročili. Po potrebi bo Komisija še naprej revidirala uporabo direktiv EU o javnih naročilih, bodisi tako, da bo v nekaterih primerih sama opravila poizvedbe, ali pa bo zaprosila revizijske organe držav članic, da opravijo take poizvedbe v njenem imenu.

| 4.39 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 4.4
  . |
| --- | --- |

4.39

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 4.4
  .

| 4.39 | Glej odgovore Komisije pod točko Priloga 4.4. |
| --- | --- |

4.39

---

(1)  Za programsko obdobje 2000–2006 se je obdobje upravičenosti prvotno končalo 31. decembra 2008. V okviru protikriznega paketa je bilo podaljšano do 30. junija 2009 za vse države članice, ki so Komisiji predložile takšno zahtevo.

(2)  V operativnem programu so določene nacionalne, regionalne ali sektorske prednostne naloge za dodeljevanje sredstev.

(3)  Glej Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 210, 31.7.2006, str. 25) in Uredbo Komisije (ES) št. 1828/2006 (UL L 371, 27.12.2006, str. 1).

(4)  Glej zlasti člen 62 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(5)  Letno poročilo o kontroli za leto 2009 (ki ga je bilo treba predložiti do konca leta 2009) vsebuje rezultate revizij, izvedenih v obdobju od julija 2008 do junija 2009. V njem so opisane izvedene revizije sistemov in revizija poslovanja, ki zajema odhodke, prijavljene Komisiji v obdobju od januarja 2007 do decembra 2008.

(6)  Člen 39(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 (UL L 161, 26.6.1999, str. 1), člena 91 in 92 Uredbe (ES) št. 1083/2006.

(7)  Glej odstavka 6.19 in 6.33 letnega poročila za leto 2008.

(8)  Glej
  Prilogo 4.1.
  Leta 2008 so napake vplivale na 43 %, leta 2007 pa na 54 % revidiranih projektov.

(9)  Stopnje napak so izračunane na podlagi reprezentativnega statističnega vzorca vmesnih in končnih plačil za leto 2009 (23 milijard EUR) s 95-odstotno stopnjo zaupanja, kot je prikazano v
  tabeli 4.1.
  Sodišče ocenjuje, da leta 2009 vsaj 3 % odhodkov, ki so jih države članice za kohezijo potrdile Komisiji, ne bi smeli biti povrnjeni. Ta delež je v letih 2008 (letno poročilo za leto 2008, odstavek 6.17) in 2007 (letno poročilo za leto 6.27) znašal 11 %.

(10)  Za večino revidiranih operativnih programov so bili prvi odhodki potrjeni Komisiji šele v drugi polovici leta 2009.

(11)  Sodišče ni ocenilo, ali so bile države članice uspešne pri odkrivanju napak.

(12)  Glej letno poročilo za leto 2008, odstavek 6.30.

(13)  COM(2010) 52, točka 1.6.

(14)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

(15)  25,4 milijarde EUR (71 %) operativnih odhodkov v zvezi s programskim obdobjem 2007–2013 in 8,4 milijarde EUR (24 %) v zvezi s programskim obdobjem 2000–2006 za ESRR, Kohezijski sklad in ESS. Za programsko obdobje 2007–2013 so plačila v okviru predfinanciranja znašala 11,3 milijarde EUR (44 %).

PRILOGA 4.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA KOHEZIJO

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| ESS | ESRR | KS | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | predfinanciranje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | vmesna/končna plačila | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE |
| (v % in po številu transakcij) |
| Analiza transakcij, na katere so vplivale napake (po vrstah napak) |
| Količinsko neopredeljive napake | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Količinsko opredeljive napake | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| ki zadevajo: | upravičenost | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| nastanek | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| točnost | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: |
| < 2 % | | | |
| 2 % do 5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Opomba: Stopnje napak so izračunane na podlagi reprezentativnega statističnega vzorca vmesnih in končnih plačil za leto 2009 (23 milijard EUR) s 95-odstotno stopnjo zaupanja. |

2009

2008

2007

ESS

ESRR

KS

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

44

118

18

180

170

180

predfinanciranje

0

0

0

0

0

0

vmesna/končna plačila

44

118

18

180

170

180

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE

(v % in po številu transakcij)

Analiza transakcij, na katere so vplivale napake (po vrstah napak)

Količinsko neopredeljive napake

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Količinsko opredeljive napake

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

ki zadevajo:

upravičenost

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

nastanek

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

točnost

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

2 % do 5 %

> 5 %

X

X

X

Opomba: Stopnje napak so izračunane na podlagi reprezentativnega statističnega vzorca vmesnih in končnih plačil za leto 2009 (23 milijard EUR) s 95-odstotno stopnjo zaupanja.

PRILOGA 4.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA KOHEZIJO

1.   Programsko obdobje 2007–2013 – sistemi v zvezi s pravilnostjo transakcij na ravni držav članic: skladnost s ključnimi določbami ureditvenega okvira

| | Organ za upravljanje in posredniško telo (1) | Organ za potrjevanje (2) | Revizijski organ (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| ESS - Portugalska - Zaposlovanje na Azorih | | | |
| ESS - Danska - Več in boljša delovna mesta | | | |
| ESRR - Madžarska - Gospodarski razvoj | | | |
| ESRR - Grčija - Konkurenčnost in podjetništvo | | | |
| ESRR - Nemčija - Konvergenca v deželi Saška-Anhalt | | | |
| ESRR - Nemčija - Resava Lüneburg | | | |
| ESRR - Estonija - Razvoj za gospodarsko okolje | | | |
| ESS - Poljska - Človeški kapital | | | |
| ESS - Portugalska - Človeški potencial | | | |
| ESRR - Švedska - Srednji Norland | | | |
| ESRR - Francija - Regija Loire | | | |
| ESS - Francija - Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje | | | |
| ESRR - Litva - Gospodarska rast | | | |
| KS - Madžarska - Okolje in energetika | | | |
| ESRR - INTERREG Združeno kraljestvo/Irska | | | |
| ESRR - Španija - Kastilija in Manča | | | |
| Legenda | skladno |
| | delno skladno |
| | neskladno |
| NR | neocenjeno |

Organ za upravljanje in posredniško telo (1)

Organ za potrjevanje (2)

Revizijski organ (3)

ESS - Portugalska - Zaposlovanje na Azorih

ESS - Danska - Več in boljša delovna mesta

ESRR - Madžarska - Gospodarski razvoj

ESRR - Grčija - Konkurenčnost in podjetništvo

ESRR - Nemčija - Konvergenca v deželi Saška-Anhalt

ESRR - Nemčija - Resava Lüneburg

ESRR - Estonija - Razvoj za gospodarsko okolje

ESS - Poljska - Človeški kapital

ESS - Portugalska - Človeški potencial

ESRR - Švedska - Srednji Norland

ESRR - Francija - Regija Loire

ESS - Francija - Regionalna konkurenčnost in zaposlovanje

ESRR - Litva - Gospodarska rast

KS - Madžarska - Okolje in energetika

ESRR - INTERREG Združeno kraljestvo/Irska

ESRR - Španija - Kastilija in Manča

Legenda

skladno

delno skladno

neskladno

NR

neocenjeno

Ključne preizkušene zahteve

2.   Programsko obdobje 2000–2006 – sistemi v zvezi z obdelavo izterjav in umikov ter poročanjem o njih na ravni držav članic

| | Evidentiranje napak | Popravljanje napak | Evidentiranje popravkov | Poročanje Komisiji o popravkih | Poročanje uradu OLAF o nepravilnostih |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ESRR – Grčija – Cestna os | | | | | |
| ESRR – Španija – Informacijska družba | | | | | |
| ESRR – Luksemburg – Cilj 2 | | | | | |
| ESRR – INTERREG Nemčija/Češka Sistem Nemčija | | | | | |
| ESRR – INTERREG Nemčija/Češka Sistem Češka | | | | | |
| ESRR – Poljska – Povečanje konkurenčnosti | | | | | |
| Legenda | uspešno |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

Evidentiranje napak

Popravljanje napak

Evidentiranje popravkov

Poročanje Komisiji o popravkih

Poročanje uradu OLAF o nepravilnostih

ESRR – Grčija – Cestna os

ESRR – Španija – Informacijska družba

ESRR – Luksemburg – Cilj 2

ESRR – INTERREG Nemčija/Češka Sistem Nemčija

ESRR – INTERREG Nemčija/Češka Sistem Češka

ESRR – Poljska – Povečanje konkurenčnosti

Legenda

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  pregledi upravljanja

(2)  zanesljiva in dobro utemeljena potrjevanja

(3)  ustrezna revizija sistemov

PRILOGA 4.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA KOHEZIJO

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| REGIO | s pridržki | Leta 2009 so se nanašali na skupno 138 operativnih programov, leta 2008 na 99, leta 2007 pa na 185.
  Generalni direktorati so učinek teh pridržkov količinsko opredelili na 183,7 milijona EUR (v primerjavi z 201 milijonom EUR leta 2008 in 726 milijoni EUR leta 2007).
  V primeru GD REGIO so bili pridržki količinsko opredeljeni na 31,4 milijona EUR za obdobje 2000–2006 (0,44 % vmesnih in končnih plačil) in 65,2 milijona EUR za obdobje 2007–2013 (0,69 % vmesnih plačil).
  V primeru GD EMPL so bili pridržki količinsko opredeljeni na 11,9 milijona EUR za obdobje 2000–2006 (0,77 % vmesnih in končnih plačil) in 75,2 milijona EUR za obdobje 2007–2013 (1,77 % vmesnih plačil). | Sodišče meni, da sta izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih za kohezijo pripravljena v skladu z veljavnimi smernicami Komisije.
  Sodišče je opazilo, da sta GD REGIO in GD EMPL za obe obdobji izrekla pridržke s količinsko opredeljivim učinkom. Za področje kohezije je obseg pridržkov bližji zaključkom revizije, ki jo je izvedlo Sodišče, kot v prejšnjih letih. | A |
| EMPL | s pridržki |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

REGIO

s pridržki

Leta 2009 so se nanašali na skupno 138 operativnih programov, leta 2008 na 99, leta 2007 pa na 185.

Generalni direktorati so učinek teh pridržkov količinsko opredelili na 183,7 milijona EUR (v primerjavi z 201 milijonom EUR leta 2008 in 726 milijoni EUR leta 2007).

V primeru GD REGIO so bili pridržki količinsko opredeljeni na 31,4 milijona EUR za obdobje 2000–2006 (0,44 % vmesnih in končnih plačil) in 65,2 milijona EUR za obdobje 2007–2013 (0,69 % vmesnih plačil).

V primeru GD EMPL so bili pridržki količinsko opredeljeni na 11,9 milijona EUR za obdobje 2000–2006 (0,77 % vmesnih in končnih plačil) in 75,2 milijona EUR za obdobje 2007–2013 (1,77 % vmesnih plačil).

Sodišče meni, da sta izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih za kohezijo pripravljena v skladu z veljavnimi smernicami Komisije.

Sodišče je opazilo, da sta GD REGIO in GD EMPL za obe obdobji izrekla pridržke s količinsko opredeljivim učinkom. Za področje kohezije je obseg pridržkov bližji zaključkom revizije, ki jo je izvedlo Sodišče, kot v prejšnjih letih.

A

EMPL

s pridržki

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 4.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH ZA KOHEZIJO

| Opažanja Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Izjava o zanesljivosti za leta 2006, 2007 in 2008: nadaljnje ukrepanje Komisije po opažanjih Sodišča |
| Sodišče je pri preizkušanju, ki ga je izvajalo v zadnjih treh letih, ugotovilo slabosti v sistemih in napake v izjavah o odhodkih za številne operativne programe in projekte v revidiranih vzorcih.
  Vse te ugotovitve se nanašajo na programsko obdobje 2000–2006. | Komisija je nadalje ukrepala na podlagi revizij, ki jih je izvedlo Sodišče.
  Zaradi tega nadaljnjega ukrepanja je izvedla finančne popravke v višini 191,6 milijona EUR, 80 milijonov EUR in 0,2 milijona EUR. | Komisija je za revizije, ki jih je Sodišče izvedlo v zvezi s proračunskim letom 2006, izvedla popravne ukrepe v skladu s svojimi pravili in postopki za vse pregledane primere, za leto 2007 pa se dva primera še preučujeta.
  Za revizije, ki jih je Sodišče izvedlo v zvezi s proračunskim letom 2008, delo Komisije v okviru nadaljnjega ukrepanja še poteka. | Komisija je zadovoljna s pozitivno oceno Sodišča glede njenega nadaljnjega ukrepanja na podlagi ugotovitev za leta 2006, 2007 in 2008 ter revizij dejavnosti, ki jih je Komisija opravila v letu 2009 po podobni metodologiji, kot jo uporablja Sodišče.


  To je rezultat enega od ukrepov, izvedenih v okviru akcijskega načrta Komisije iz februarja 2008 za okrepitev njene nadzorne vloge. |
| 2.   Ukrepi Komisije za okrepitev njene nadzorne vloge pri skupnem upravljanju strukturnih ukrepov |
| Sodišče je kontrolne sisteme v državah članicah ocenilo kot neuspešne ali delno uspešne ter ugotovilo, da nadzor same Komisije ni uspešen pri preprečevanju napak na ravni držav članic. | Komisija je v zadnjih letih izvedla različne ukrepe za okrepitev svoje nadzorne vloge, kot je opisano v „Akcijskem načrtu za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov“ (1).
  Do konca leta 2008 je bilo zaključenih 28 od 37 ukrepov. Preostalih 9 ukrepov je bilo vključenih v Komisijino skupno revizijsko strategijo za kohezijo (2).
  Poleg tega je Komisija leta 2008 sprejela poenostavljena pravila za upravičenost za odhodke (kot so uporaba nacionalnih pravil za upravičenost, povprečnin, standardnih lestvic stroškov na enoto neposrednih stroškov na osnovi pavšalnih stopenj), ki se lahko uporabljajo v obdobju 2007–2013. | Revizija dejavnosti poslovanja, ki jo je Komisija izvedla leta 2009


  Leta 2009 je bil cilj revizijskega dela Komisije med drugim revidirati statistično reprezentativen vzorec dejavnosti poslovanja v državah članicah (z uporabo podobne metodologije, kot se uporablja pri modelu zagotovila Sodišča), da bi se ocenila zakonitost in pravilnost potrjenih odhodkov, ki so bili Komisiji prijavljeni za programsko obdobje 2007–2013.
  Sodišče je analiziralo revizijski pristop Komisije pri tem preverjanju in preučilo delovne dokumente za vzorec revizijskih spisov ter meni, da je Komisija na splošno uporabljala ustrezno metodologijo.
  Vendar je treba te rezultate, kot je opozorila Komisija, zaradi posebnosti revidirane populacije previdno razlagati.


  Poenostavitev pravil za upravičenost


  Možnost poenostavitve nacionalnih pravil za upravičenost, ki jo je sprejela Komisija, je namenjena predvsem pomoči upravičencem pri njihovem prijavljanju stroškov dela in posrednih stroškov.
  Leta 2009 je ta možnost obstajala samo za ESS. Do konca leta 2009 je 22 od 27 držav članic izvedlo eno od oblik poenostavitve. Uspešnost teh poenostavitev bo mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. | Komisija v poročilu o učinku akcijskega načrta Komisije (COM(2010) 52 konč.) meni, da rezultati njenih revizijskih dejavnosti v letu 2009 jasno kažejo, da so se začeli kazati prvi učinki okrepljenih določb glede nadzora v regulativnem okviru 2007–2013 ter preventivnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija. |

Opažanja Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Izjava o zanesljivosti za leta 2006, 2007 in 2008: nadaljnje ukrepanje Komisije po opažanjih Sodišča

Sodišče je pri preizkušanju, ki ga je izvajalo v zadnjih treh letih, ugotovilo slabosti v sistemih in napake v izjavah o odhodkih za številne operativne programe in projekte v revidiranih vzorcih.

Vse te ugotovitve se nanašajo na programsko obdobje 2000–2006.

Komisija je nadalje ukrepala na podlagi revizij, ki jih je izvedlo Sodišče.

Zaradi tega nadaljnjega ukrepanja je izvedla finančne popravke v višini 191,6 milijona EUR, 80 milijonov EUR in 0,2 milijona EUR.

Komisija je za revizije, ki jih je Sodišče izvedlo v zvezi s proračunskim letom 2006, izvedla popravne ukrepe v skladu s svojimi pravili in postopki za vse pregledane primere, za leto 2007 pa se dva primera še preučujeta.

Za revizije, ki jih je Sodišče izvedlo v zvezi s proračunskim letom 2008, delo Komisije v okviru nadaljnjega ukrepanja še poteka.

Komisija je zadovoljna s pozitivno oceno Sodišča glede njenega nadaljnjega ukrepanja na podlagi ugotovitev za leta 2006, 2007 in 2008 ter revizij dejavnosti, ki jih je Komisija opravila v letu 2009 po podobni metodologiji, kot jo uporablja Sodišče.

To je rezultat enega od ukrepov, izvedenih v okviru akcijskega načrta Komisije iz februarja 2008 za okrepitev njene nadzorne vloge.

2.   Ukrepi Komisije za okrepitev njene nadzorne vloge pri skupnem upravljanju strukturnih ukrepov

Sodišče je kontrolne sisteme v državah članicah ocenilo kot neuspešne ali delno uspešne ter ugotovilo, da nadzor same Komisije ni uspešen pri preprečevanju napak na ravni držav članic.

Komisija je v zadnjih letih izvedla različne ukrepe za okrepitev svoje nadzorne vloge, kot je opisano v „Akcijskem načrtu za krepitev nadzorne vloge Komisije v okviru deljenega upravljanja strukturnih ukrepov“ (1).

Do konca leta 2008 je bilo zaključenih 28 od 37 ukrepov. Preostalih 9 ukrepov je bilo vključenih v Komisijino skupno revizijsko strategijo za kohezijo (2).

Poleg tega je Komisija leta 2008 sprejela poenostavljena pravila za upravičenost za odhodke (kot so uporaba nacionalnih pravil za upravičenost, povprečnin, standardnih lestvic stroškov na enoto neposrednih stroškov na osnovi pavšalnih stopenj), ki se lahko uporabljajo v obdobju 2007–2013.

Revizija dejavnosti poslovanja, ki jo je Komisija izvedla leta 2009

Leta 2009 je bil cilj revizijskega dela Komisije med drugim revidirati statistično reprezentativen vzorec dejavnosti poslovanja v državah članicah (z uporabo podobne metodologije, kot se uporablja pri modelu zagotovila Sodišča), da bi se ocenila zakonitost in pravilnost potrjenih odhodkov, ki so bili Komisiji prijavljeni za programsko obdobje 2007–2013.

Sodišče je analiziralo revizijski pristop Komisije pri tem preverjanju in preučilo delovne dokumente za vzorec revizijskih spisov ter meni, da je Komisija na splošno uporabljala ustrezno metodologijo.

Vendar je treba te rezultate, kot je opozorila Komisija, zaradi posebnosti revidirane populacije previdno razlagati.

Poenostavitev pravil za upravičenost

Možnost poenostavitve nacionalnih pravil za upravičenost, ki jo je sprejela Komisija, je namenjena predvsem pomoči upravičencem pri njihovem prijavljanju stroškov dela in posrednih stroškov.

Leta 2009 je ta možnost obstajala samo za ESS. Do konca leta 2009 je 22 od 27 držav članic izvedlo eno od oblik poenostavitve. Uspešnost teh poenostavitev bo mogoče oceniti šele v prihodnjih letih.

Komisija v poročilu o učinku akcijskega načrta Komisije (COM(2010) 52 konč.) meni, da rezultati njenih revizijskih dejavnosti v letu 2009 jasno kažejo, da so se začeli kazati prvi učinki okrepljenih določb glede nadzora v regulativnem okviru 2007–2013 ter preventivnih ukrepov, ki jih je sprejela Komisija.

---

(1)  Glej COM(2008) 97, sprejeto 19. februarja 2008, in končno poročilo o izvajanju COM(2009) 42/3.

(2)  Glej GD za regionalno politiko, GD za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, GD za ribištvo in pomorske zadeve ter GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, „Skupna revizijska strategija za strukturne ukrepe za obdobje 2009–2011“, april 2009, prva različica C(2004) 3115 in od takrat posodobljena vsako leto.

---

POGLAVJE 5

Raziskave, energetika in promet

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Cilji politike

Instrumenti politike

Tveganja za pravilnost plačil

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Sistemi, povezani s pravilnostjo transakcij

Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških v okviru šestega okvirnega programa

Predhodno potrjevanje metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci pri sedmem okvirnem programu

Komisijina strategija za naknadne revizije

Sistemi, povezani z izterjavami in finančnimi popravki

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

Skupna podjetja EU

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 5.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik raziskave, energetika in promet, ki zajema področja politike 06 – energetika in promet, 08 – raziskave, 09 – informacijska družba in mediji in 10 – neposredne raziskave. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih in porabi v letu 2009 so v
  tabeli 5.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

5.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik raziskave, energetika in promet, ki zajema področja politike 06 – energetika in promet, 08 – raziskave, 09 – informacijska družba in mediji in 10 – neposredne raziskave. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih in porabi v letu 2009 so v
  tabeli 5.1
  .

Tabela 5.1 –   Raziskave, energetika in promet – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2009 | Način upravljanja |
| 6 | Energetika in promet | upravni odhodki (18) | 143 | neposredno centralizirano |
| notranji, zračni in pomorski promet | 875 | neposredno centralizirano |
| vseevropska omrežja | 839 | neposredno centralizirano |
| konvencionalne in obnovljive energije | 67 | neposredno centralizirano |
| jedrska energija | 129 | neposredno centralizirano/posredno centralizirano/decentralizirano in skupno |
| raziskave na področju energetike in prevoza (7. OP) | 131 | neposredno centralizirano |
| zaključek prejšnjih okvirnih programov (5. OP in 6. OP) | 68 | neposredno centralizirano |
| varnost in zaščita energije in uporabnikov prevoza | 1 | neposredno centralizirano |
| | 2 253 | |
| 8 | Raziskave | upravni odhodki (18) | 300 | neposredno centralizirano |
| sedmi okvirni program | 2 817 | neposredno centralizirano |
| ITER Fuzija | 267 | posredno centralizirano |
| zaključek prejšnjih okvirnih programov (5. OP in 6. OP) | 1 388 | neposredno centralizirano |
| ESPJ - ETI | 54 | neposredno centralizirano |
| | 4 826 | |
| 9 | Informacijska družba in mediji | upravni odhodki (18) | 134 | neposredno centralizirano |
| sedmi okvirni program | 698 | neposredno centralizirano |
| zaključek prejšnjih okvirnih programov (OP) | 314 | neposredno centralizirano |
| mediji | 105 | neposredno centralizirano |
| CIP in drugi | 124 | neposredno centralizirano |
| | 1 375 | |
| 10 | Neposredne raziskave | uslužbenci, stroški poslovanja in naložbe | 321 | neposredno centralizirano |
| sedmi okvirni program | 40 | neposredno centralizirano |
| zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti | 19 | neposredno centralizirano |
| zaključek prejšnjih okvirnih programov (5. OP in 6. OP) | 30 | neposredno centralizirano |
| | 410 | |
| Upravni odhodki skupaj (18) | 898 | |
| Okvirni programi skupaj | 5 486 | |
| Vseevropska omrežja skupaj | 839 | |
| Drugo skupaj | 1 641 | |
| Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo): | 7 966 | |
| — predplačila (19) | 4 543 | |
| — vmesna/končna plačila (20) | 3 423 | |
| Plačila za leto skupaj | 8 864 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 11 876 | |
| Vir: Letni računovodski izkazi Evropske unije za leto 2009. |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2009

Način upravljanja

6

Energetika in promet

upravni odhodki (18)

143

neposredno centralizirano

notranji, zračni in pomorski promet

875

neposredno centralizirano

vseevropska omrežja

839

neposredno centralizirano

konvencionalne in obnovljive energije

67

neposredno centralizirano

jedrska energija

129

neposredno centralizirano/posredno centralizirano/decentralizirano in skupno

raziskave na področju energetike in prevoza (7. OP)

131

neposredno centralizirano

zaključek prejšnjih okvirnih programov (5. OP in 6. OP)

68

neposredno centralizirano

varnost in zaščita energije in uporabnikov prevoza

1

neposredno centralizirano

2 253

8

Raziskave

upravni odhodki (18)

300

neposredno centralizirano

sedmi okvirni program

2 817

neposredno centralizirano

ITER Fuzija

267

posredno centralizirano

zaključek prejšnjih okvirnih programov (5. OP in 6. OP)

1 388

neposredno centralizirano

ESPJ - ETI

54

neposredno centralizirano

4 826

9

Informacijska družba in mediji

upravni odhodki (18)

134

neposredno centralizirano

sedmi okvirni program

698

neposredno centralizirano

zaključek prejšnjih okvirnih programov (OP)

314

neposredno centralizirano

mediji

105

neposredno centralizirano

CIP in drugi

124

neposredno centralizirano

1 375

10

Neposredne raziskave

uslužbenci, stroški poslovanja in naložbe

321

neposredno centralizirano

sedmi okvirni program

40

neposredno centralizirano

zgodovinske odgovornosti, ki izvirajo iz jedrskih dejavnosti

19

neposredno centralizirano

zaključek prejšnjih okvirnih programov (5. OP in 6. OP)

30

neposredno centralizirano

410

Upravni odhodki skupaj (18)

898

Okvirni programi skupaj

5 486

Vseevropska omrežja skupaj

839

Drugo skupaj

1 641

Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo):

7 966

— predplačila (19)

4 543

— vmesna/končna plačila (20)

3 423

Plačila za leto skupaj

8 864

Obveznosti za leto skupaj

11 876

Vir: Letni računovodski izkazi Evropske unije za leto 2009.

Posebne značilnosti te skupine politik

Cilji politike

| 5.2 | Cilj energetske in prometne politike je evropskim državljanom in podjetjem zagotoviti konkurenčne energetske in prometne sisteme, povečati trajnost proizvodnje in porabe energije, ustvariti pogoje za neprekinjeno in varno oskrbo z energijo ter prometnimi storitvami v EU, izboljšati energetsko in prometno varnost ter mednarodnemu okolju predstaviti politike Unije o konkurenčnima, trajnima, zagotovljenima in varnima prometu in energetiki. |
| --- | --- |

5.2

Cilj energetske in prometne politike je evropskim državljanom in podjetjem zagotoviti konkurenčne energetske in prometne sisteme, povečati trajnost proizvodnje in porabe energije, ustvariti pogoje za neprekinjeno in varno oskrbo z energijo ter prometnimi storitvami v EU, izboljšati energetsko in prometno varnost ter mednarodnemu okolju predstaviti politike Unije o konkurenčnima, trajnima, zagotovljenima in varnima prometu in energetiki.

| 5.3 | Raziskovalna politika si prizadeva za spodbujanje naložb v raziskave in prehod na gospodarstvo, ki temelji na znanju, da se okrepi konkurenčnost EU. Prav tako si prizadeva okrepiti znanstveno in tehnično podlago evropskega raziskovalnega prostora (ERP), izboljšati odličnost raziskovanja v Evropi, povečati odprtost in privlačnost ERP ter čim bolj izkoristiti prednosti mednarodnega sodelovanja. |
| --- | --- |

5.3

Raziskovalna politika si prizadeva za spodbujanje naložb v raziskave in prehod na gospodarstvo, ki temelji na znanju, da se okrepi konkurenčnost EU. Prav tako si prizadeva okrepiti znanstveno in tehnično podlago evropskega raziskovalnega prostora (ERP), izboljšati odličnost raziskovanja v Evropi, povečati odprtost in privlačnost ERP ter čim bolj izkoristiti prednosti mednarodnega sodelovanja.

| 5.4 | Cilj politik za informacijsko družbo in medije je ustvariti inovativen, odprt in konkurenčen enotni prostor za informacijsko družbo in medijske storitve, kar bi nadalje omogočilo prehod na prihodnja omrežja in internet. Prizadevata si za povečanje obsega in uspešnosti naložb Evropske unije v raziskave in uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT) ter se ukvarjata s trenutno razdrobitvijo enotnega trga za digitalno gospodarstvo. Prav tako si prizadevata za vzpostavitev vključujoče evropske informacijske družbe, ki zagotavlja rast in zaposlovanje na način, ki je skladen s trajnostnim razvojem in daje prednost boljšim javnim storitvam in kakovosti življenja. |
| --- | --- |

5.4

Cilj politik za informacijsko družbo in medije je ustvariti inovativen, odprt in konkurenčen enotni prostor za informacijsko družbo in medijske storitve, kar bi nadalje omogočilo prehod na prihodnja omrežja in internet. Prizadevata si za povečanje obsega in uspešnosti naložb Evropske unije v raziskave in uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologij (ICT) ter se ukvarjata s trenutno razdrobitvijo enotnega trga za digitalno gospodarstvo. Prav tako si prizadevata za vzpostavitev vključujoče evropske informacijske družbe, ki zagotavlja rast in zaposlovanje na način, ki je skladen s trajnostnim razvojem in daje prednost boljšim javnim storitvam in kakovosti življenja.

| 5.5 | Z odhodki za neposredne raziskave se financirajo raziskave in z njimi povezane dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, ki je generalni direktorat Komisije. Cilj Skupnega raziskovalnega središča je nuditi znanstveno in tehnično pomoč po meri uporabnika pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU ter zagotoviti dolgoročni program razgradnje jedrskih elektrarn in ravnanja z jedrskimi odpadki. |
| --- | --- |

5.5

Z odhodki za neposredne raziskave se financirajo raziskave in z njimi povezane dejavnosti Skupnega raziskovalnega središča, ki je generalni direktorat Komisije. Cilj Skupnega raziskovalnega središča je nuditi znanstveno in tehnično pomoč po meri uporabnika pri zasnovi, razvoju, izvajanju in spremljanju politik EU ter zagotoviti dolgoročni program razgradnje jedrskih elektrarn in ravnanja z jedrskimi odpadki.

Instrumenti politike

| 5.6 | Komisija večino odhodkov za to skupino politik izvršuje v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja in v vedno večji meri tudi posrednega centraliziranega upravljanja prek agencij in skupnih podjetij. Sklade za jedrsko razgradnjo na primer upravlja skupaj z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR). |
| --- | --- |

5.6

Komisija večino odhodkov za to skupino politik izvršuje v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja in v vedno večji meri tudi posrednega centraliziranega upravljanja prek agencij in skupnih podjetij. Sklade za jedrsko razgradnjo na primer upravlja skupaj z Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR).

Raziskave

| 5.7 | Približno 70 % operativnih odhodkov za to skupino politik je namenjenih raziskovalnim projektom v okviru večletnih okvirnih programov, ki vsebujejo številne sheme financiranja za podporo različnih tematskih področij in vrst projektov. Komisija plačila upravičencem običajno izvrši brez posredovanja nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov v državah članicah. |
| --- | --- |

5.7

Približno 70 % operativnih odhodkov za to skupino politik je namenjenih raziskovalnim projektom v okviru večletnih okvirnih programov, ki vsebujejo številne sheme financiranja za podporo različnih tematskih področij in vrst projektov. Komisija plačila upravičencem običajno izvrši brez posredovanja nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov v državah članicah.

| 5.7 | Raziskovalni okvirni programi vključujejo tehnično in finančno zapletene projekte. Za njihovo kontrolno okolje je značilno veliko število upravičencev, od katerih ima vsak vzpostavljen svoj kontrolni sistem.

  Ker je zaradi sedanjega zakonodajnega in pogodbenega okolja upravljanje projektov zapleteno tako za upravičence kot tudi za Komisijo, je Komisija sprejela ukrepe za poenostavitev izvajanja sedmega okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.7

Ker je zaradi sedanjega zakonodajnega in pogodbenega okolja upravljanje projektov zapleteno tako za upravičence kot tudi za Komisijo, je Komisija sprejela ukrepe za poenostavitev izvajanja sedmega okvirnega programa.

| 5.8 | Upravičenci so lahko raziskovalni inštituti, univerze, javne uprave, podjetja ali posamezniki. Upravičenci ali partnerji običajno sodelujejo kot konzorcij partnerjev iz različnih držav članic EU, pridruženih ali drugih držav na podlagi sporazuma o dodelitvi sredstev, sklenjenega s Komisijo. Pri vsakem projektu v okviru sedmega okvirnega programa sodeluje povprečno šest partnerjev, čeprav jih je lahko od 1 do 64, odvisno od sheme financiranja. Partnerji lahko sodelujejo v več projektih. |
| --- | --- |

5.8

Upravičenci so lahko raziskovalni inštituti, univerze, javne uprave, podjetja ali posamezniki. Upravičenci ali partnerji običajno sodelujejo kot konzorcij partnerjev iz različnih držav članic EU, pridruženih ali drugih držav na podlagi sporazuma o dodelitvi sredstev, sklenjenega s Komisijo. Pri vsakem projektu v okviru sedmega okvirnega programa sodeluje povprečno šest partnerjev, čeprav jih je lahko od 1 do 64, odvisno od sheme financiranja. Partnerji lahko sodelujejo v več projektih.

| 5.9 | Za sedmi okvirni program so donacije za raziskave do konca leta 2009 znašale od približno 7 500 EUR za posamezne raziskovalce do 93 milijonov EUR za velike skupne projekte. Čeprav je upravičencev več kot 12 000, jih največjih 250 prejme približno 50 % celotnega prispevka EU. |
| --- | --- |

5.9

Za sedmi okvirni program so donacije za raziskave do konca leta 2009 znašale od približno 7 500 EUR za posamezne raziskovalce do 93 milijonov EUR za velike skupne projekte. Čeprav je upravičencev več kot 12 000, jih največjih 250 prejme približno 50 % celotnega prispevka EU.

| 5.10 | Od sredine leta 2009 nekatere dele 7. okvirnega programa upravljata Izvajalska agencija za raziskave in Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta. Poleg tega so ob koncu leta 2009 delovala štiri raziskovalna skupna podjetja, za katera je skupni prispevek EU za to leto znašal 288 milijonov EUR (1). Skupna podjetja upravljajo sredstva, ki jih zagotovijo EU ter drugi javni in zasebni partnerji za specifične raziskovalne pobude. |
| --- | --- |

5.10

Od sredine leta 2009 nekatere dele 7. okvirnega programa upravljata Izvajalska agencija za raziskave in Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta. Poleg tega so ob koncu leta 2009 delovala štiri raziskovalna skupna podjetja, za katera je skupni prispevek EU za to leto znašal 288 milijonov EUR (1). Skupna podjetja upravljajo sredstva, ki jih zagotovijo EU ter drugi javni in zasebni partnerji za specifične raziskovalne pobude.

| 5.10 | Večino odhodkov upravlja neposredno Komisija, vendar pa sedmi okvirni program omogoča tudi izvrševanje proračuna s posrednim centraliziranim upravljanjem, kar pomeni, da Komisija prenese naloge izvrševanja na izvajalske agencije, skupna podjetja, ki jih ustanovi EU, in „pobude na podlagi člena 185“, tj. strukture, vzpostavljene za izvajanje raziskovalnih programov, ki jih skupaj izvaja več držav članic. |
| --- | --- |

5.10

Energetika in promet

| 5.11 | Druga velika kategorija odhodkov v letu 2009 (približno 11 % vseh odhodkov) je namenjena velikim projektom na področju energetike in prometa v okviru programa vseevropskih omrežij (TEN). Upravičenci so običajno organi držav članic, lahko pa so tudi javna ali zasebna podjetja. Projekti so na splošno tehnično zapleteni in pri večini sodeluje več držav. |
| --- | --- |

5.11

Druga velika kategorija odhodkov v letu 2009 (približno 11 % vseh odhodkov) je namenjena velikim projektom na področju energetike in prometa v okviru programa vseevropskih omrežij (TEN). Upravičenci so običajno organi držav članic, lahko pa so tudi javna ali zasebna podjetja. Projekti so na splošno tehnično zapleteni in pri večini sodeluje več držav.

| 5.12 | V letu 2009 so se na področju prometa (TEN-T) izvajali 404 projekti, ki so v povprečju prejeli sredstva v višini 18,05 milijona EUR, na področju energetike (TEN-E) pa se je izvajalo 49 projektov, ki so v povprečju prejeli sredstva v višini 1,53 milijona EUR. |
| --- | --- |

5.12

V letu 2009 so se na področju prometa (TEN-T) izvajali 404 projekti, ki so v povprečju prejeli sredstva v višini 18,05 milijona EUR, na področju energetike (TEN-E) pa se je izvajalo 49 projektov, ki so v povprečju prejeli sredstva v višini 1,53 milijona EUR.

| 5.13 | Program TEN-T upravlja Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje, dele odhodkov za energetiko in promet pa Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost. Skupno podjetje SESAR upravlja razvojno fazo projekta EU za posodobitev upravljanja zračnega prometa v Evropi, njen proračun v letu 2009 je znašal 157 milijonov EUR. |
| --- | --- |

5.13

Program TEN-T upravlja Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje, dele odhodkov za energetiko in promet pa Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost. Skupno podjetje SESAR upravlja razvojno fazo projekta EU za posodobitev upravljanja zračnega prometa v Evropi, njen proračun v letu 2009 je znašal 157 milijonov EUR.

Druga plačila

| 5.14 | Druga plačila v letu 2009 zajemajo predplačila Komisije v skladu s sporazumi z Evropsko vesoljsko agencijo za izvajanje satelitskega navigacijskega sistema Galileo, prispevke za programe razgradnje jedrskih elektrarn ter druge specifične odhodke, kot so plačila v skladu s sporazumoma z Evropsko investicijsko banko za jamstveni sklad za posojila pri vseevropskem prometnem omrežju in za sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja za 7. operativni program. |
| --- | --- |

5.14

Druga plačila v letu 2009 zajemajo predplačila Komisije v skladu s sporazumi z Evropsko vesoljsko agencijo za izvajanje satelitskega navigacijskega sistema Galileo, prispevke za programe razgradnje jedrskih elektrarn ter druge specifične odhodke, kot so plačila v skladu s sporazumoma z Evropsko investicijsko banko za jamstveni sklad za posojila pri vseevropskem prometnem omrežju in za sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja za 7. operativni program.

Tveganja za pravilnost plačil

| 5.15 | Tako pri raziskovalnih projektih kot pri projektih na področju prometa in energetike se dodeljena sredstva izplačajo v obrokih. Po zaključenem postopku za izbiro projektov in ob podpisu sporazuma o dodelitvi sredstev ali sklepa o financiranju se izplača predplačilo, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, namenjena povrnitvi upravičenih odhodkov, ki so jih upravičenci prijavili v rednih izjavah o stroških. Na tej stopnji programskega cikla približno polovico plačil za raziskave predstavljajo predplačila za projekte 7. okvirnega programa. Preostala plačila so vmesna in končna plačila za projekte 6. okvirnega programa ter vmesna plačila za projekte 7. okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.15

Tako pri raziskovalnih projektih kot pri projektih na področju prometa in energetike se dodeljena sredstva izplačajo v obrokih. Po zaključenem postopku za izbiro projektov in ob podpisu sporazuma o dodelitvi sredstev ali sklepa o financiranju se izplača predplačilo, ki mu sledijo vmesna in končna plačila, namenjena povrnitvi upravičenih odhodkov, ki so jih upravičenci prijavili v rednih izjavah o stroških. Na tej stopnji programskega cikla približno polovico plačil za raziskave predstavljajo predplačila za projekte 7. okvirnega programa. Preostala plačila so vmesna in končna plačila za projekte 6. okvirnega programa ter vmesna plačila za projekte 7. okvirnega programa.

| 5.16 | Glavno tveganje pri vmesnih in končnih plačilih je, da lahko upravičenci v svojih izjavah o stroških navedejo tudi neupravičene stroške, ki jih nadzorni in kontrolni sistemi Komisije morda ne bodo odkrili in popravili pred povračilom prijavljenih stroškov. Tveganje je še večje zaradi zapletenosti pravil za izračunavanje upravičenih stroškov, in sicer zaradi številnih meril za upravičenost ter zahteve, da morajo upravičenci pri projektih dodeliti stroške dela in posredne stroške ter pri tem odšteti različne postavke, ki niso upravičene do sofinanciranja iz EU. Pogoji za izplačilo predplačil so manj zapleteni, saj se ta začnejo izplačevati ob podpisu sporazuma o dodelitvi sredstev ali sklepa o financiranju. Vendar je v prejšnjih letih pri predplačilih prihajalo do napak, ki pa na splošno niso količinsko opredeljive in so se nanašale na postopkovne slabosti, kot so pozna plačila. |
| --- | --- |

5.16

Glavno tveganje pri vmesnih in končnih plačilih je, da lahko upravičenci v svojih izjavah o stroških navedejo tudi neupravičene stroške, ki jih nadzorni in kontrolni sistemi Komisije morda ne bodo odkrili in popravili pred povračilom prijavljenih stroškov. Tveganje je še večje zaradi zapletenosti pravil za izračunavanje upravičenih stroškov, in sicer zaradi številnih meril za upravičenost ter zahteve, da morajo upravičenci pri projektih dodeliti stroške dela in posredne stroške ter pri tem odšteti različne postavke, ki niso upravičene do sofinanciranja iz EU. Pogoji za izplačilo predplačil so manj zapleteni, saj se ta začnejo izplačevati ob podpisu sporazuma o dodelitvi sredstev ali sklepa o financiranju. Vendar je v prejšnjih letih pri predplačilih prihajalo do napak, ki pa na splošno niso količinsko opredeljive in so se nanašale na postopkovne slabosti, kot so pozna plačila.

| 5.16 | Komisija se strinja s Sodiščem. Zapletena pravila so dejansko eden od glavnih vzrokov za napake in neupravičene zahtevke za povračilo stroškov. V sporočilu Komisije o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (13) so predlagani ukrepi za zmanjšanje tega tveganja. Ti predlogi bodo izvedeni šele v okviru naslednjega okvirnega programa. Da bi rešila težave, ki jih povzročajo zapleteni pogoji za upravičenost do donacij, je Komisija 26. maja 2010 sprejela sporočilo (14) drugim institucijam, v katerem je predlagala, da bi za to področje veljala raven dopustnega tveganja napake med 2 % in 5 %. Predlagana raven dopustnega tveganja napake se določi ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti kontrol in sprejemljive stopnje preostalih napak, ki je upravičena zaradi teh stroškov. |
| --- | --- |

5.16

Obseg revizije in revizijski pristop

| 5.17 | Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Revizija področja raziskave, energetika in promet je zajemala naslednje:






  — | preizkušanje vzorca s 150 transakcijami, ki je vseboval 86 predplačil ter 64 vmesnih in končnih plačil, |
| --- | --- | --- |

5.17

Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Revizija področja raziskave, energetika in promet je zajemala naslednje:

—

preizkušanje vzorca s 150 transakcijami, ki je vseboval 86 predplačil ter 64 vmesnih in končnih plačil,

| — | oceno sistemov, osredotočeno na plačila za raziskave, ki je zajemala:






  — | predhodne dokumentacijske preglede izjav o stroških, ki so jih predložili upravičenci, |
| --- | --- | --- |

—

oceno sistemov, osredotočeno na plačila za raziskave, ki je zajemala:

—

predhodne dokumentacijske preglede izjav o stroških, ki so jih predložili upravičenci,

| — | revizijsko potrjevanje izjav o stroških, ki so ga opravili neodvisni revizorji, |
| --- | --- |

—

revizijsko potrjevanje izjav o stroških, ki so ga opravili neodvisni revizorji,

| — | predhodno potrjevanje metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci, |
| --- | --- |

—

predhodno potrjevanje metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci,

| — | naknadne revizije računovodskih izkazov za projekte in |
| --- | --- |

—

naknadne revizije računovodskih izkazov za projekte in

| — | izvrševanje izterjav in finančnih popravkov. |
| --- | --- |

—

izvrševanje izterjav in finančnih popravkov.

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 5.18 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 5.1
  . Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

5.18

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 5.1
  . Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napake med 2 % in 5 %.

| 5.19 | Sodišče je ugotovilo, da so na 36 od 150 transakcij v vzorcu vplivale napake. V 23 primerih so se napake nanašale na povračilo neupravičenih ali napačno prijavljenih stroškov v vmesnih in končnih plačilih za raziskovalne projekte. Glavni vir napak je še vedno povračilo previsoko prijavljenih stroškov dela in posrednih stroškov. To ponazarjata naslednja dva primera. |
| --- | --- |

5.19

Sodišče je ugotovilo, da so na 36 od 150 transakcij v vzorcu vplivale napake. V 23 primerih so se napake nanašale na povračilo neupravičenih ali napačno prijavljenih stroškov v vmesnih in končnih plačilih za raziskovalne projekte. Glavni vir napak je še vedno povračilo previsoko prijavljenih stroškov dela in posrednih stroškov. To ponazarjata naslednja dva primera.

5.19

| 5.20 | Vzorec transakcij, ki ga je preizkusilo Sodišče, je vseboval 13 vmesnih plačil za projekte 7. okvirnega programa. Sodišče je v šestih primerih odkrilo napake, podobne tistim, ki so vplivale na projekte šestega okvirnega programa. |
| --- | --- |

5.20

Vzorec transakcij, ki ga je preizkusilo Sodišče, je vseboval 13 vmesnih plačil za projekte 7. okvirnega programa. Sodišče je v šestih primerih odkrilo napake, podobne tistim, ki so vplivale na projekte šestega okvirnega programa.

| 5.20 | Na tej stopnji programskega cikla ter glede na majhno število vmesnih plačil za sedmi okvirni program, vključenih v vzorec Sodišča, je še prezgodaj za oceno pogostosti in vrednosti napak v sedmem okvirnem programu v primerjavi s šestim okvirnim programom. |
| --- | --- |

5.20

| 5.21 | Na splošno se ugotovitve o pravilnosti transakcij skladajo z rezultati revizij, ki jih je izvedla Komisija, in s pridržki v zvezi s točnostjo zahtevkov za povračilo stroškov v okviru šestega okvirnega programa, ki so jih v svojih letnih poročilih o dejavnostih izrazili generalni direktorji generalnih direktoratov za raziskave. |
| --- | --- |

5.21

Na splošno se ugotovitve o pravilnosti transakcij skladajo z rezultati revizij, ki jih je izvedla Komisija, in s pridržki v zvezi s točnostjo zahtevkov za povračilo stroškov v okviru šestega okvirnega programa, ki so jih v svojih letnih poročilih o dejavnostih izrazili generalni direktorji generalnih direktoratov za raziskave.

| 5.22 | Pri 44 preizkušenih transakcijah, ki niso bile povezane s plačili za raziskave (28 predplačil ter 16 vmesnih in končnih plačil), je Sodišče odkrilo napake v šestih primerih. Med temi sta bila projekt TEN-T, pri katerem niso bila pravilno uporabljena pravila o javnih naročilih, in projekt TEN-T, pri katerem so bili prijavljeni in povrnjeni zahtevki za stroške, ki niso bili predvideni v sklepu o financiranju. |
| --- | --- |

5.22

Pri 44 preizkušenih transakcijah, ki niso bile povezane s plačili za raziskave (28 predplačil ter 16 vmesnih in končnih plačil), je Sodišče odkrilo napake v šestih primerih. Med temi sta bila projekt TEN-T, pri katerem niso bila pravilno uporabljena pravila o javnih naročilih, in projekt TEN-T, pri katerem so bili prijavljeni in povrnjeni zahtevki za stroške, ki niso bili predvideni v sklepu o financiranju.

USPEŠNOST SISTEMOV

| 5.23 | Rezultati preverjanja sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče, so povzeti v
  Prilogi 5.2
  . Sodišče je ugotovilo, da so bili sistemi delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti transakcij. |
| --- | --- |

5.23

Rezultati preverjanja sistemov, ki ga je izvedlo Sodišče, so povzeti v
  Prilogi 5.2
  . Sodišče je ugotovilo, da so bili sistemi delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti transakcij.

| 5.24 | Ugotovitve v nadaljevanju se nanašajo predvsem na kontrole za vmesna in končna plačila za raziskave. |
| --- | --- |

5.24

Ugotovitve v nadaljevanju se nanašajo predvsem na kontrole za vmesna in končna plačila za raziskave.

Sistemi, povezani s pravilnostjo transakcij

Predhodni dokumentacijski pregledi izjav o stroških

| 5.25 | Pri predhodnih dokumentacijskih pregledih se pregledata zlasti računovodsko in aritmetično preverjanje izjav o stroških, ki ga Komisija opravi pred izplačilom povračila. V nekaterih primerih lahko pregledi zajamejo tudi preverjanje posameznih postavk stroškov na podlagi dodatnih informacij, ki se zahtevajo od upravičenca, kot so računi in plačilni listi. |
| --- | --- |

5.25

Pri predhodnih dokumentacijskih pregledih se pregledata zlasti računovodsko in aritmetično preverjanje izjav o stroških, ki ga Komisija opravi pred izplačilom povračila. V nekaterih primerih lahko pregledi zajamejo tudi preverjanje posameznih postavk stroškov na podlagi dodatnih informacij, ki se zahtevajo od upravičenca, kot so računi in plačilni listi.

| 5.26 | Čeprav je veliko napak mogoče odkriti le s pregledi pri upravičencu, bi morali dokumentacijski pregledi omogočiti, da se odkrijejo osnovne pomanjkljivosti v izjavah o stroških. |
| --- | --- |

5.26

Čeprav je veliko napak mogoče odkriti le s pregledi pri upravičencu, bi morali dokumentacijski pregledi omogočiti, da se odkrijejo osnovne pomanjkljivosti v izjavah o stroških.

| 5.27 | Sodišče je preizkusilo delovanje teh pregledov pri vseh 150 transakcijah v svojem vzorcu. Rezultati kažejo, da pregledi na splošno delujejo, kot je bilo predvideno, čeprav v štirih primerih odstopanja v izjavah o stroških, ki bi morala biti odkrita, kot so napačne stopnje režijskih stroškov, med pregledi niso bila odkrita. |
| --- | --- |

5.27

Sodišče je preizkusilo delovanje teh pregledov pri vseh 150 transakcijah v svojem vzorcu. Rezultati kažejo, da pregledi na splošno delujejo, kot je bilo predvideno, čeprav v štirih primerih odstopanja v izjavah o stroških, ki bi morala biti odkrita, kot so napačne stopnje režijskih stroškov, med pregledi niso bila odkrita.

Revizijsko potrjevanje izjav o stroških v okviru šestega okvirnega programa

| 5.28 | V okviru šestega okvirnega programa je v sporazumih o dodelitvi sredstev na splošno določeno, da mora biti izjavam o stroških, ki jih upravičenci predložijo za povračilo, priloženo revizijsko potrdilo, ki ga izda neodvisni revizor. Ta revizor potrdi, da ima razumno zagotovilo, da prijavljeni stroški izpolnjujejo zahteve za upravičenost. |
| --- | --- |

5.28

V okviru šestega okvirnega programa je v sporazumih o dodelitvi sredstev na splošno določeno, da mora biti izjavam o stroških, ki jih upravičenci predložijo za povračilo, priloženo revizijsko potrdilo, ki ga izda neodvisni revizor. Ta revizor potrdi, da ima razumno zagotovilo, da prijavljeni stroški izpolnjujejo zahteve za upravičenost.

| 5.29 | Vsak projektni partner bi moral zagotoviti vsaj eno revizijsko potrdilo, ki pokriva celotno trajanje projekta. Potrdilo je obvezno, če partner za določeno obdobje, ki ga pokriva izjava o stroških, zahteva prispevek EU, ki presega 750 000 EUR. |
| --- | --- |

5.29

Vsak projektni partner bi moral zagotoviti vsaj eno revizijsko potrdilo, ki pokriva celotno trajanje projekta. Potrdilo je obvezno, če partner za določeno obdobje, ki ga pokriva izjava o stroških, zahteva prispevek EU, ki presega 750 000 EUR.

| 5.30 | Pri 30 transakcijah, ki so bile revidirane pri upravičencu in za katere je bilo predloženo potrdilo (2), je Sodišče rezultate svojega preizkušanja primerjalo s potrdilom. V 13 transakcijah oziroma 43 % primerov, ki so bile vse povezane s šestim okvirnim programom, je Sodišče našlo napake v izjavah o stroških, za katere je revizor pred predložitvijo za povračilo izdal potrdilo z mnenjem brez pridržka. |
| --- | --- |

5.30

Pri 30 transakcijah, ki so bile revidirane pri upravičencu in za katere je bilo predloženo potrdilo (2), je Sodišče rezultate svojega preizkušanja primerjalo s potrdilom. V 13 transakcijah oziroma 43 % primerov, ki so bile vse povezane s šestim okvirnim programom, je Sodišče našlo napake v izjavah o stroških, za katere je revizor pred predložitvijo za povračilo izdal potrdilo z mnenjem brez pridržka.

| 5.31 | To je skladno z lanskimi ugotovitvami (3) in z opažanji iz poglavja 8 (4) ter potrjuje, da je treba izboljšati zanesljivost te kontrole. |
| --- | --- |

5.31

To je skladno z lanskimi ugotovitvami (3) in z opažanji iz poglavja 8 (4) ter potrjuje, da je treba izboljšati zanesljivost te kontrole.

| 5.31 | Komisija se strinja s pomisleki Sodišča glede pravilnosti revizijskih potrdil za šesti okvirni program, ki niso v celoti dali dodatnega zagotovila, kot je bilo sprva pričakovano. Vendar Komisija meni, da je ta instrument pomembno prispeval k preprečevanju napak in so se zaradi njega stopnje napak v revizijah šestega okvirnega programa v primerjavi s petim okvirnim programom občutno znižale.

  Komisija je ustrezno ukrepala, da bi v sedmem okvirnem programu izboljšala kakovost revizijskih potrdil. Revizijsko potrjevanje v sedmem okvirnem programu temelji na „dogovorjenih postopkih“, v skladu s katerimi mora revizor izvesti vnaprej določene postopke in na podlagi tega poročati o dejanskih ugotovitvah. S tem pristopom naj bi se zmanjšale napake v razlagah pravil za upravičenost s strani revizorjev, do katerih je prihajalo v šestem okvirnem programu.


  Komisija bo v okviru svojih finančnih revizij še naprej ocenjevala zanesljivost revizijskih potrdil.


  Glej tudi odgovor na odstavek 5.49. |
| --- | --- |

5.31

Komisija je ustrezno ukrepala, da bi v sedmem okvirnem programu izboljšala kakovost revizijskih potrdil. Revizijsko potrjevanje v sedmem okvirnem programu temelji na „dogovorjenih postopkih“, v skladu s katerimi mora revizor izvesti vnaprej določene postopke in na podlagi tega poročati o dejanskih ugotovitvah. S tem pristopom naj bi se zmanjšale napake v razlagah pravil za upravičenost s strani revizorjev, do katerih je prihajalo v šestem okvirnem programu.

Komisija bo v okviru svojih finančnih revizij še naprej ocenjevala zanesljivost revizijskih potrdil.

Glej tudi odgovor na odstavek 5.49.

Predhodno potrjevanje metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci pri sedmem okvirnem programu

| 5.32 | Kot je Sodišče opazilo v letu 2008, si je Komisija pri sedmem okvirnem programu prizadevala poenostaviti sistem revizijskega potrjevanja z uvedbo predhodnega potrjevanja metodologije obračunavanja stroškov. |
| --- | --- |

5.32

Kot je Sodišče opazilo v letu 2008, si je Komisija pri sedmem okvirnem programu prizadevala poenostaviti sistem revizijskega potrjevanja z uvedbo predhodnega potrjevanja metodologije obračunavanja stroškov.

| 5.33 | Ta ukrep naj bi se uporabljal pri upravičencih z več donacijami, katerih računovodski sistemi lahko nudijo razumno zagotovilo, da so njihove metodologije obračunavanja stroškov skladne z določbami sporazuma o dodelitvi sredstev. Upravičenci lahko prejmejo potrdilo za svoje metodologije obračunavanja stroškov dela in posrednih stroškov ter za obračunavanje povprečnih stroškov dela. |
| --- | --- |

5.33

Ta ukrep naj bi se uporabljal pri upravičencih z več donacijami, katerih računovodski sistemi lahko nudijo razumno zagotovilo, da so njihove metodologije obračunavanja stroškov skladne z določbami sporazuma o dodelitvi sredstev. Upravičenci lahko prejmejo potrdilo za svoje metodologije obračunavanja stroškov dela in posrednih stroškov ter za obračunavanje povprečnih stroškov dela.

| 5.32–5.33 | Predhodno potrjevanje metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov je obvezno le za tiste upravičence, ki želijo v svojih zahtevkih za povračilo stroškov uporabiti obračunavanje povprečnih stroškov za osebje. Za druge upravičence je to neobvezno.

  Poleg tega morajo upravičenci še vedno predložiti potrdilo za končno plačilo, ki zajema vsa obdobja, če skupni zahtevani prispevek presega 375 000 EUR. V praksi predhodno potrjevanje dejansko zmanjša upravno breme za upravičence in prispeva k znatnim prihrankom stroškov za revizijske storitve.


  Glej tudi odgovor na odstavek 5.36. |
| --- | --- |

5.32–5.33

Poleg tega morajo upravičenci še vedno predložiti potrdilo za končno plačilo, ki zajema vsa obdobja, če skupni zahtevani prispevek presega 375 000 EUR. V praksi predhodno potrjevanje dejansko zmanjša upravno breme za upravičence in prispeva k znatnim prihrankom stroškov za revizijske storitve.

Glej tudi odgovor na odstavek 5.36.

| 5.34 | Konec maja 2010 je samo 25 od 650 potencialnih upravičencev, ki bi lahko zaprosili za potrditev, dejansko prejelo predhodno potrditev svojih metodologij obračunavanja stroškov. Dodatnim 16 upravičencem so vlogo zavrnili, drugi pa raje niso vložili prošnje za potrditev, ker so pričakovali, da bo zavrnjena. |
| --- | --- |

5.34

Konec maja 2010 je samo 25 od 650 potencialnih upravičencev, ki bi lahko zaprosili za potrditev, dejansko prejelo predhodno potrditev svojih metodologij obračunavanja stroškov. Dodatnim 16 upravičencem so vlogo zavrnili, drugi pa raje niso vložili prošnje za potrditev, ker so pričakovali, da bo zavrnjena.

| 5.35 | Komisija je priznala, da so merila sprejemljivosti (5), ki jih je določila za potrditev metodologije obračunavanja stroškov, za večino upravičencev prestroga (6). Ta merila dejansko ne ustrezajo splošnim računovodskim praksam v industriji (kot je uporaba povprečnega stroška dela po stroškovnih mestih) in raziskovalnih organizacijah. |
| --- | --- |

5.35

Komisija je priznala, da so merila sprejemljivosti (5), ki jih je določila za potrditev metodologije obračunavanja stroškov, za večino upravičencev prestroga (6). Ta merila dejansko ne ustrezajo splošnim računovodskim praksam v industriji (kot je uporaba povprečnega stroška dela po stroškovnih mestih) in raziskovalnih organizacijah.

| 5.34–5.35 | V svojem sporočilu o poenostavitvi Komisija predlaga, da bi se upoštevale vse metodologije povprečnih stroškov za osebje, ki se uporabljajo kot običajne računovodske prakse upravičencev, vključno s pristopom na podlagi „stroškovnih mest“, če temeljijo na dejanskih stroških za osebje, zabeleženih v kontih, in je izključeno vsakršno dvojno financiranje stroškov iz drugih stroškovnih kategorij.

  Pravila za sodelovanje v sedmem okvirnem programu dovoljujejo povprečne stroške za osebje kot izjemo od splošnega pravila, ki temelji na dejanskih stroških, pod pogojem, da je to običajna računovodska praksa upravičenca in da povprečni stroški ne odstopajo bistveno od dejanskih stroškov. Merila, ki jih je določila Komisija, naj bi dala razumno zagotovilo, da uporaba metodologije upravičenca ne bo povzročila bistvenega odstopanja povprečnih sporočenih stroškov v primerjavi z dejanskimi stroški. Komisija meni, da ta merila predstavljajo najboljše možno ravnotežje med poenostavitvijo in pomisleki glede odgovornosti znotraj veljavnega regulativnega okvira. |
| --- | --- |

5.34–5.35

Pravila za sodelovanje v sedmem okvirnem programu dovoljujejo povprečne stroške za osebje kot izjemo od splošnega pravila, ki temelji na dejanskih stroških, pod pogojem, da je to običajna računovodska praksa upravičenca in da povprečni stroški ne odstopajo bistveno od dejanskih stroškov. Merila, ki jih je določila Komisija, naj bi dala razumno zagotovilo, da uporaba metodologije upravičenca ne bo povzročila bistvenega odstopanja povprečnih sporočenih stroškov v primerjavi z dejanskimi stroški. Komisija meni, da ta merila predstavljajo najboljše možno ravnotežje med poenostavitvijo in pomisleki glede odgovornosti znotraj veljavnega regulativnega okvira.

| 5.36 | Glavna pravila za financiranje šestega okvirnega programa in s tem povezana tveganja za pravilnost odhodkov so bila prenesena v sedmi okvirni program. Na tej stopnji so se tveganja morda še povečala, saj se je močno zmanjšalo število zahtevanih revizijskih potrdil, sistem predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki naj bi v veliki meri nadomestil revizijska potrdila, pa ne deluje, kot je bilo predvideno. |
| --- | --- |

5.36

Glavna pravila za financiranje šestega okvirnega programa in s tem povezana tveganja za pravilnost odhodkov so bila prenesena v sedmi okvirni program. Na tej stopnji so se tveganja morda še povečala, saj se je močno zmanjšalo število zahtevanih revizijskih potrdil, sistem predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki naj bi v veliki meri nadomestil revizijska potrdila, pa ne deluje, kot je bilo predvideno.

| 5.36 | V okviru sedmega okvirnega programa se zahteva manj revizijskih potrdil, da bi zmanjšali upravno breme za udeležence. Vendar pa se za upravičence, katerih metodologije za obračunavanje stroškov so bile potrjene, še vedno zahteva potrdilo o finančnih izkazih, saj se z navedeno potrditvijo metodologij odpravi le obveznost upravičenca za predložitev vmesnega potrdila o finančnih izkazih. Potrdilo o finančnih izkazih je treba predložiti za zadnje obdobje poročanja, če skupni zahtevani prispevek presega 375 000 EUR. Po intenzivnih revizijskih kampanjah v okviru šestega okvirnega programa so številni upravičenci pridobili izkušnje, zato Komisija pričakuje, da bodo uporabili izboljšane prakse za obračunavanje projektnih stroškov.

  Trenutno ni mogoče zaključiti, da se bo skupna stopnja napak povečala, saj opredeljena tveganja lahko ublažijo drugi ukrepi. |
| --- | --- |

5.36

Trenutno ni mogoče zaključiti, da se bo skupna stopnja napak povečala, saj opredeljena tveganja lahko ublažijo drugi ukrepi.

Komisijina strategija za naknadne revizije

| 5.37 | Drugi glavni del kontrolnega sistema, ki ga Komisija uporablja za odhodke za raziskave, je njen program naknadnih revizij (torej po povračilu) računovodskih izkazov pri upravičencih. Revizije izvajajo revizorji Komisije ali zunanja revizijska podjetja pod nadzorom Komisije. Namen naknadnih revizij je odkriti in popraviti napake, ki jih niso preprečile ali odkrile prejšnje kontrole. |
| --- | --- |

5.37

Drugi glavni del kontrolnega sistema, ki ga Komisija uporablja za odhodke za raziskave, je njen program naknadnih revizij (torej po povračilu) računovodskih izkazov pri upravičencih. Revizije izvajajo revizorji Komisije ali zunanja revizijska podjetja pod nadzorom Komisije. Namen naknadnih revizij je odkriti in popraviti napake, ki jih niso preprečile ali odkrile prejšnje kontrole.

| 5.38 | Generalni direktorati Komisije za raziskave (GD RTD, GD INFSO, GD TREN in GD ENTR) so leta 2009 tretje leto zapored izvajali skupno strategijo naknadnih revizij za šesti okvirni program, prav tako pa so izvedli prve revizije v okviru strategije naknadnih revizij za sedmi okvirni program. Namen strategij je oceniti pravilnost odhodkov za raziskave in zagotoviti osnovo za popravne ukrepe in izterjave. |
| --- | --- |

5.38

Generalni direktorati Komisije za raziskave (GD RTD, GD INFSO, GD TREN in GD ENTR) so leta 2009 tretje leto zapored izvajali skupno strategijo naknadnih revizij za šesti okvirni program, prav tako pa so izvedli prve revizije v okviru strategije naknadnih revizij za sedmi okvirni program. Namen strategij je oceniti pravilnost odhodkov za raziskave in zagotoviti osnovo za popravne ukrepe in izterjave.

| 5.39 | V letu 2009 se je obseg odhodkov, zajetih v naknadne revizije, še naprej povečeval in generalni direktorati za raziskave so izvedli vse revizije, ki so jih načrtovali za to leto (
  diagram 5.1
  ). Število končanih revizij se je s 1 084 ob koncu leta 2008 povečalo na 1 905 ob koncu leta 2009. |
| --- | --- |

5.39

V letu 2009 se je obseg odhodkov, zajetih v naknadne revizije, še naprej povečeval in generalni direktorati za raziskave so izvedli vse revizije, ki so jih načrtovali za to leto (
  diagram 5.1
  ). Število končanih revizij se je s 1 084 ob koncu leta 2008 povečalo na 1 905 ob koncu leta 2009.

| 5.40 | Generalni direktorati za raziskave so si še naprej prizadevali za zagotavljanje skladnega pristopa in učinkovite koordinacije prek skupnih delovnih skupin in odborov. Pričakuje se, da bo uvedba novih informacijskih orodij v letu 2009 še bolj spodbujala uspešno koordinacijo. Zaradi vključitve Izvajalske agencije za raziskave in Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta v revizijske dejavnosti in razdelitve GD za energetiko in promet na dva generalna direktorata (7) so potrebna še večja prizadevanja za koordinacijo. |
| --- | --- |

5.40

Generalni direktorati za raziskave so si še naprej prizadevali za zagotavljanje skladnega pristopa in učinkovite koordinacije prek skupnih delovnih skupin in odborov. Pričakuje se, da bo uvedba novih informacijskih orodij v letu 2009 še bolj spodbujala uspešno koordinacijo. Zaradi vključitve Izvajalske agencije za raziskave in Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta v revizijske dejavnosti in razdelitve GD za energetiko in promet na dva generalna direktorata (7) so potrebna še večja prizadevanja za koordinacijo.

| 5.40 | Komisija je zadovoljna s pozitivno oceno doseženega napredka. Zaveda se, kakšna raven koordinacije se pričakuje, in izvaja ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

5.40

Diagram 5.1 –   Izvajanje Komisijine skupne strategije za naknadne revizije (1)

Image

Sistemi, povezani z izterjavami in finančnimi popravki

| 5.41 | Sodišče je v letu 2008 opazilo precejšen zaostanek pri izvajanju finančnih popravkov po naknadnih revizijah. Čeprav je Komisija v letu 2009 močno povečala znesek izterjanih neupravičenih stroškov, so neizterjani zneski kazali podobno povečanje in so se skoraj potrojili na 31,5 milijona EUR (
  diagram 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.41

Sodišče je v letu 2008 opazilo precejšen zaostanek pri izvajanju finančnih popravkov po naknadnih revizijah. Čeprav je Komisija v letu 2009 močno povečala znesek izterjanih neupravičenih stroškov, so neizterjani zneski kazali podobno povečanje in so se skoraj potrojili na 31,5 milijona EUR (
  diagram 5.2
  ).

| 5.41 | Uvedena bodo dodana prizadevanja za izboljšanje pravočasnega izvajanja revizijskih rezultatov.

  Poleg tega se tudi za postopek izterjave v okviru izvajanja revizijske strategije izvajajo ukrepi za poenostavitev (15), da bi zmanjšali breme za Komisijo in upravičence.


  Uspešnost postopka izterjave se je v letu 2009 precej izboljšala.


  Večina finančnih popravkov se izvaja tako, da se dolgovani znesek odšteje od naslednjega plačila, kar je stroškovno najučinkovitejši način izterjave. Ker se plačila običajno izvršujejo enkrat letno, to povzroča časovni zamik v postopku izterjave.


  Zaradi večjega števila revizij se je povečalo tudi število projektov, pri katerih so potrebni popravki in prilagoditve. |
| --- | --- |

5.41

Poleg tega se tudi za postopek izterjave v okviru izvajanja revizijske strategije izvajajo ukrepi za poenostavitev (15), da bi zmanjšali breme za Komisijo in upravičence.

Uspešnost postopka izterjave se je v letu 2009 precej izboljšala.

Večina finančnih popravkov se izvaja tako, da se dolgovani znesek odšteje od naslednjega plačila, kar je stroškovno najučinkovitejši način izterjave. Ker se plačila običajno izvršujejo enkrat letno, to povzroča časovni zamik v postopku izterjave.

Zaradi večjega števila revizij se je povečalo tudi število projektov, pri katerih so potrebni popravki in prilagoditve.

Diagram 5.2 –   Izvajanje finančnih popravkov po revizijah (1)

Image

| 5.42 | Sodišče je svojem poročilu za leto 2008 pripomnilo (8), da Komisija ni uvedla nobenih sankcij, čeprav je bil razširjeni sistem sankcij eden od glavnih popravnih ukrepov, uvedenih na začetku šestega okvirnega programa leta 2002 (9). Komisija je v letu 2009 ustrezno ukrepala in vsi generalni direktorati za raziskave, razen GD TREN, so izvedli sankcije. Do konca leta 2009 je v 34 primerih naložila kazni, ki so skupaj znašale 514 330 EUR. |
| --- | --- |

5.42

Sodišče je svojem poročilu za leto 2008 pripomnilo (8), da Komisija ni uvedla nobenih sankcij, čeprav je bil razširjeni sistem sankcij eden od glavnih popravnih ukrepov, uvedenih na začetku šestega okvirnega programa leta 2002 (9). Komisija je v letu 2009 ustrezno ukrepala in vsi generalni direktorati za raziskave, razen GD TREN, so izvedli sankcije. Do konca leta 2009 je v 34 primerih naložila kazni, ki so skupaj znašale 514 330 EUR.

| 5.42 | GD MOVE in GD ENER od svoje ustanovitve sredi februarja 2010 uporabljata pogodbeno dogovorjene odškodnine na enak način kot drugi GD, pristojni za raziskave. |
| --- | --- |

5.42

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 5.43 | Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih in priložene izjave generalnih direktorjev za GD RTD, GD INFSO in GD TREN. |
| --- | --- |

5.43

Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih in priložene izjave generalnih direktorjev za GD RTD, GD INFSO in GD TREN.

| 5.44 | Rezultati pregleda teh poslovodskih predstavitev so povzeti v
  Prilogi 5.3
  . Sodišče je ugotovilo, da izjave generalnih direktorjev in letna poročila o dejavnostih dajejo pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

5.44

Rezultati pregleda teh poslovodskih predstavitev so povzeti v
  Prilogi 5.3
  . Sodišče je ugotovilo, da izjave generalnih direktorjev in letna poročila o dejavnostih dajejo pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| 5.44 | Komisija je zadovoljna s pozitivno oceno Sodišča glede vseh letnih poročil o dejavnostih, zajetih v tem poglavju. |
| --- | --- |

5.44

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 5.45 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za raziskave, energetiko in promet za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

5.45

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za raziskave, energetiko in promet za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake.

| 5.45 | Komisija poudarja, da je ugotovitev Sodišča glede stopnje napak v skladu s preteklim letom ter da je najverjetnejša stopnja napak za področja, zajeta v tem poglavju, med 2 % in 5 %.

  Ta rezultat se ujema tudi z ugotovitvami Komisije. Komisija je 26. maja sprejela sporočilo (16), v katerem predlaga raven dopustnega tveganja napake v tem razponu (2 %–5 %). Stopnja napake DAS okrog sredine tega razpona bi bila po mnenju Komisije sprejemljiva in upravičena. Nad to stopnjo pa bi se sprejeli dodatni ukrepi za zmanjšanje stopnje napak z okrepljenim nadzorom, namenjenim odpravi glavnih vzrokov za napake ob upoštevanju večletne narave odhodkov. Ta stopnja naj bi se uporabljala za vse raziskovalne okvirne programe.


  Mogoče bi jo bilo revidirati v skladu z večjimi spremembami kontrolnega okolja, ki bi vplivale na stopnjo napake DAS, zlasti z ukrepi za poenostavitev, ki bodo začeli učinkovati z naslednjim okvirnim programom. |
| --- | --- |

5.45

Ta rezultat se ujema tudi z ugotovitvami Komisije. Komisija je 26. maja sprejela sporočilo (16), v katerem predlaga raven dopustnega tveganja napake v tem razponu (2 %–5 %). Stopnja napake DAS okrog sredine tega razpona bi bila po mnenju Komisije sprejemljiva in upravičena. Nad to stopnjo pa bi se sprejeli dodatni ukrepi za zmanjšanje stopnje napak z okrepljenim nadzorom, namenjenim odpravi glavnih vzrokov za napake ob upoštevanju večletne narave odhodkov. Ta stopnja naj bi se uporabljala za vse raziskovalne okvirne programe.

Mogoče bi jo bilo revidirati v skladu z večjimi spremembami kontrolnega okolja, ki bi vplivale na stopnjo napake DAS, zlasti z ukrepi za poenostavitev, ki bodo začeli učinkovati z naslednjim okvirnim programom.

| 5.46 | Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik raziskave, energetika in promet pri zagotavljanju pravilnosti plačil delno uspešni. |
| --- | --- |

5.46

Na podlagi svojega revizijskega dela je prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik raziskave, energetika in promet pri zagotavljanju pravilnosti plačil delno uspešni.

| 5.47 | Ti rezultati so skladni z rezultati iz prejšnjih let. Glavni vir napak na tem področju politik je še vedno povračilo previsoko prijavljenih stroškov dela in posrednih stroškov za raziskovalne projekte. |
| --- | --- |

5.47

Ti rezultati so skladni z rezultati iz prejšnjih let. Glavni vir napak na tem področju politik je še vedno povračilo previsoko prijavljenih stroškov dela in posrednih stroškov za raziskovalne projekte.

| 5.48 | V tem kontekstu je Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2008 (10) priznalo, da se je stopnja napak v tej skupini politik v zadnjih letih zmanjšala zaradi okrepitve sistemov notranje kontrole in sprememb, namenjenih poenostavitvi pravil za financiranje raziskovalnih projektov. Sodišče opaža, da se je ta trend v letu 2009 nadaljeval. Vendar obstaja tveganje, da se pozitiven učinek sprememb pri sedmem okvirnem programu morda ne bo nadaljeval, zlasti zaradi težav pri izvajanju predhodnega potrjevanja metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov (glej odstavka 5.20 in 5.36). |
| --- | --- |

5.48

V tem kontekstu je Sodišče v svojem letnem poročilu za leto 2008 (10) priznalo, da se je stopnja napak v tej skupini politik v zadnjih letih zmanjšala zaradi okrepitve sistemov notranje kontrole in sprememb, namenjenih poenostavitvi pravil za financiranje raziskovalnih projektov. Sodišče opaža, da se je ta trend v letu 2009 nadaljeval. Vendar obstaja tveganje, da se pozitiven učinek sprememb pri sedmem okvirnem programu morda ne bo nadaljeval, zlasti zaradi težav pri izvajanju predhodnega potrjevanja metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov (glej odstavka 5.20 in 5.36).

| 5.48 | Komisija je zadovoljna, da je Sodišče ugotovilo pozitiven trend na tem področju. Poudarja, da so bile spremembe zahtev za revizijsko potrjevanje uvedene zaradi poenostavitve in lažjega sodelovanja upravičencev.

  Komisija se zaveda, da je metodologija za predhodno potrjevanje le delno uspešna, vendar pa bo celoten sklop vzpostavljenih notranjih kontrol, vključno z revizijsko strategijo za sedmi okvirni program, zagotovil prave pogoje za dobro finančno poslovodenje. |
| --- | --- |

5.48

Komisija se zaveda, da je metodologija za predhodno potrjevanje le delno uspešna, vendar pa bo celoten sklop vzpostavljenih notranjih kontrol, vključno z revizijsko strategijo za sedmi okvirni program, zagotovil prave pogoje za dobro finančno poslovodenje.

| 5.49 | Sodišče Komisijo spodbuja, naj si še naprej prizadeva za dosledno uporabo uspešnih kontrolnih sistemov. Glede na sedanji pravni okvir bi Komisija morala: |
| --- | --- |

5.49

Sodišče Komisijo spodbuja, naj si še naprej prizadeva za dosledno uporabo uspešnih kontrolnih sistemov. Glede na sedanji pravni okvir bi Komisija morala:

| 5.49 | Glavni cilj Komisije je učinkovito doseči cilj raziskovalne politike, hkrati pa zagotoviti dober nadzor izvrševanja proračuna na tem področju. |
| --- | --- |

5.49

| (a) | poskrbeti, da se neodvisni revizorji, ki so nepravilno potrdili izjave o stroških, seznanijo z merili za upravičenost, ki veljajo za prijavljene stroške; |
| --- | --- |

(a)

poskrbeti, da se neodvisni revizorji, ki so nepravilno potrdili izjave o stroških, seznanijo z merili za upravičenost, ki veljajo za prijavljene stroške;

| (a) | Komisija vodi politiko aktivnega sporočanja ugotovitev naknadnih revizij upravičencem, da bi, kadar je potrebno, zagotovila izboljšave pri delu revizorjev, ki izdajajo revizijska potrdila. V ta namen mora vsak upravičenec med revizijskim postopkom obvestiti revizorja o pomembnih ugotovitvah revizije. Vendar Komisija opaža, da glavni vzrok za ugotovitve Sodišča ni toliko zasnova ali koncept revizijskega potrdila, ampak prej razmeroma zapletena pravila, na katera se Sodišče ustrezno sklicuje v odstavku 5.16. Ta notranja zapletenost vpliva na delo, ki ga opravljajo zunanji revizorji, pri katerih upravičenci naročijo revizijska potrdila. Za sedmi okvirni program se pričakuje, da se bo z uporabo dogovorjenih postopkov stopnja napak, ki izvira iz takih napačnih razlag, občutno zmanjšala. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | pregledati delovanje sistema za potrjevanje metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov; |
| --- | --- |

(b)

pregledati delovanje sistema za potrjevanje metodologij upravičencev za obračunavanje stroškov;

| (b) | Potrjevanje metodologije je predvideno le za upravičence do večkratnih donacij. Merila za upravičenost za potrjevanje metodologije so bila pregledana novembra 2008 in objavljena v navodilih za finančna vprašanja za sedmi okvirni program.

  Komisija je nedavno začela izvajati ukrepe, da bi povečala privlačnost predhodnega potrjevanja metodologij, ki jih upravičenci uporabljajo za obračunavanje stroškov. Komisija je svoja stališča o tem pojasnila v sporočilu o poenostavitvi z dne 24. aprila 2010 ter v svojem predlogu za triletno revizijo finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil, sprejetem 28. maja 2010. Resnično poenostavitev bi lahko dosegli tako, da bi dovolili uporabo metodologij, ki so običajna računovodska praksa, če temeljijo na dejanskih stroških za osebje, zabeleženih v kontih. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je nedavno začela izvajati ukrepe, da bi povečala privlačnost predhodnega potrjevanja metodologij, ki jih upravičenci uporabljajo za obračunavanje stroškov. Komisija je svoja stališča o tem pojasnila v sporočilu o poenostavitvi z dne 24. aprila 2010 ter v svojem predlogu za triletno revizijo finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil, sprejetem 28. maja 2010. Resnično poenostavitev bi lahko dosegli tako, da bi dovolili uporabo metodologij, ki so običajna računovodska praksa, če temeljijo na dejanskih stroških za osebje, zabeleženih v kontih.

| (c) | zmanjšati zaostanek pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov ter izreči sankcije, kjer je potrebno. |
| --- | --- |

(c)

zmanjšati zaostanek pri izterjavi neupravičeno izplačanih zneskov ter izreči sankcije, kjer je potrebno.

| (c) | Komisija si bo še naprej prizadevala izboljšati pravočasno izvajanje rezultatov revizij ter bo še naprej uporabljala svoje smernice o pogodbeno dogovorjenih odškodninah. Poleg tega sporočilo o poenostavitvi postopka izterjave, sprejeto 15. decembra 2009, predvideva ukrepe za izboljšanje uspešnosti postopka izterjave. |
| --- | --- |

(c)

| 5.50 | Okvirni programi za raziskave so se razvili v zapletene mehanizme financiranja, za katere je Komisija vzpostavila temu ustrezno zapletene upravljavske in kontrolne sisteme. Čeprav mora javna odgovornost za porabo sredstev EU ostati temeljno načelo, je jasno, da so še možnosti za nadaljnjo poenostavitev pravil za financiranje raziskav. |
| --- | --- |

5.50

Okvirni programi za raziskave so se razvili v zapletene mehanizme financiranja, za katere je Komisija vzpostavila temu ustrezno zapletene upravljavske in kontrolne sisteme. Čeprav mora javna odgovornost za porabo sredstev EU ostati temeljno načelo, je jasno, da so še možnosti za nadaljnjo poenostavitev pravil za financiranje raziskav.

| 5.50. | Komisija se popolnoma strinja in se sklicuje na usmeritve, predstavljene v njenih nedavnih sporočilih z naslovoma „O poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov“ in „Več ali manj kontrol? Vzpostavitev pravega ravnovesja med upravnimi stroški kontrole in tveganjem napake“. |
| --- | --- |

5.50.

| 5.51 | Zato Sodišče pozdravlja sporočilo, ki ga je pred kratkim izdala Komisija (11), v katerem so predlagane dodatne možnosti za poenostavitev pravil in postopkov za financiranje raziskav tako za sedmi kot za prihodnje okvirne programe. Sporočilo Komisije bi moralo biti podlaga za razprave z vsemi relevantnimi zainteresiranimi stranmi, ki bi privedle do celovite reforme upravljavskih in kontrolnih sistemov za financiranje raziskav s sredstvi EU. |
| --- | --- |

5.51

Zato Sodišče pozdravlja sporočilo, ki ga je pred kratkim izdala Komisija (11), v katerem so predlagane dodatne možnosti za poenostavitev pravil in postopkov za financiranje raziskav tako za sedmi kot za prihodnje okvirne programe. Sporočilo Komisije bi moralo biti podlaga za razprave z vsemi relevantnimi zainteresiranimi stranmi, ki bi privedle do celovite reforme upravljavskih in kontrolnih sistemov za financiranje raziskav s sredstvi EU.

| 5.51 | Celoten učinek teh ukrepov za poenostavitev se bo pokazal predvsem v naslednjem okvirnem programu. Do uvedbe teh predlogov se mora Komisija posvetiti težavam, ki jih povzročajo zapletena pravila o upravičenosti do donacij. Komisija je 26. maja 2010 sprejela sporočilo drugim institucijam, v katerem je predlagala, da bi za to področje veljala raven dopustnega tveganja napake med 2 % in 5 % (17). Raven dopustnega tveganja se ugotovi ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti kontrol in sprejemljive stopnje preostalih napak, ki je upravičena zaradi teh stroškov. |
| --- | --- |

5.51

| 5.52 | Poenostavitev in razjasnitev pravil in postopkov ne bosta samo zmanjšali možnosti napak in povečali zagotovila o pravilnosti odhodkov, ampak tudi olajšali sodelovanje raziskovalcev v okvirnih programih in doseganje ciljev raziskovalne politike EU. |
| --- | --- |

5.52

Poenostavitev in razjasnitev pravil in postopkov ne bosta samo zmanjšali možnosti napak in povečali zagotovila o pravilnosti odhodkov, ampak tudi olajšali sodelovanje raziskovalcev v okvirnih programih in doseganje ciljev raziskovalne politike EU.

| 5.53 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 5.4
  . |
| --- | --- |

5.53

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 5.4
  .

SKUPNA PODJETJA EU

| 5.54 | Revizije skupnih podjetij EU so predstavljene v specifičnih letnih poročilih, ki so objavljena posebej. |
| --- | --- |

5.54

Revizije skupnih podjetij EU so predstavljene v specifičnih letnih poročilih, ki so objavljena posebej.

| 5.55 | Sodišče je za leto 2009 podalo mnenja brez pridržkov o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij za skupna podjetja v skupini politik raziskave, energetika in promet (glej odstavka 5.10 in 5.13). |
| --- | --- |

5.55

Sodišče je za leto 2009 podalo mnenja brez pridržkov o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij za skupna podjetja v skupini politik raziskave, energetika in promet (glej odstavka 5.10 in 5.13).

| 5.56 | Čeprav so bila revizijska mnenja za skupna podjetja brez pridržkov, je Sodišče poudarilo, da morajo vzpostaviti zanesljive in izčrpne sisteme notranje kontrole. |
| --- | --- |

5.56

Čeprav so bila revizijska mnenja za skupna podjetja brez pridržkov, je Sodišče poudarilo, da morajo vzpostaviti zanesljive in izčrpne sisteme notranje kontrole.

| 5.56 | Komisija spremlja izvajanje akcijskih načrtov, ki so jih pripravila skupna podjetja z namenom, da bi v polni meri izkoristila svoje notranje kontrolne sisteme. |
| --- | --- |

5.56

| 5.57 | Sodišče je izdalo tudi mnenji o finančnih uredbah skupnih podjetij „fuzija za energijo“ in SESAR (12). Podalo je več pripomb za okrepitev njihovega finančnega okvira ter za zagotavljanje skladnosti s splošno finančno uredbo EU in okvirno finančno uredbo za organe EU. Sodišče je prav tako opozorilo, da finančna pravila, ki sta jih sprejeli skupni podjetji, ne vsebujejo ustreznih določb o pooblastilih službe Komisije za notranjo revizijo glede revidiranja skupnih podjetij. |
| --- | --- |

5.57

Sodišče je izdalo tudi mnenji o finančnih uredbah skupnih podjetij „fuzija za energijo“ in SESAR (12). Podalo je več pripomb za okrepitev njihovega finančnega okvira ter za zagotavljanje skladnosti s splošno finančno uredbo EU in okvirno finančno uredbo za organe EU. Sodišče je prav tako opozorilo, da finančna pravila, ki sta jih sprejeli skupni podjetji, ne vsebujejo ustreznih določb o pooblastilih službe Komisije za notranjo revizijo glede revidiranja skupnih podjetij.

| 5.57 | Komisija se strinja z mnenjem Sodišča, da bi morala imeti Komisijina služba za notranjo revizijo enaka pooblastila, kot jih ima za službe Komisije, tudi za organe, ki jih ustanovi EU ter ki so pravne osebe in prejemajo prispevke iz proračuna na podlagi člena 185(3) splošne finančne uredbe. |
| --- | --- |

5.57

---

(1)  Skupno podjetje fuzija za energijo (upravljanje prispevka Euratom k jedrskemu fuzijskemu reaktorju ITER), Skupno podjetje za inovativna zdravila (izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti razvoja zdravil), Skupno podjetje „Čisto nebo“ (razvoj čistih tehnologij zračnega prometa) in Skupno podjetje Artemis (razvoj vgrajenih računalniških sistemov).

(2)  27 za šesti okvirni program, 1 za sedmi okvirni program, 1 za Raziskovalni sklad za premog in jeklo, 1 za program MEDIA 2007.

(3)  Letno poročilo za leto 2008, odstavki 7.21 do 7.24.

(4)  Poglavje 8, odstavka 8.19 in 8.20.

(5)  Sklep Komisije z dne 23.6.2009 (C(2009) 4705).

(6)  COM(2010) 187 z dne 24. aprila 2010 - O poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov.

(7)  Februarja 2010 je bil GD TREN razdeljen na GD za mobilnost in promet (GD MOVE) in GD za energetiko.

(8)  Odstavek 7.39.

(9)  Člen 20 Uredbe (ES) št. 2321/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 355, 30.12.2002, str. 23).

(10)  Odstavek 7.42.

(11)  COM(2010) 187.

(12)  Mnenje št. 4/2008 o finančni uredbi za Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije (fuzija za energijo) in Mnenje št. 2/2010 o finančnih pravilih skupnega podjetja SESAR.

(13)  COM(2010) 187 z dne 29. aprila 2010.

(14)  COM(2010) 261 z dne 26. maja 2010.

(15)  SEC(2009) 1720 z dne 15. decembra 2009.

(16)  COM(2010) 261 z dne 26. maja 2010.

(17)  COM(2010) 261.

(18)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

(19)  Predplačila za sedmi okvirni program (2007–2013) so znašala 2 101 milijon EUR.

(20)  Vmesna/končna plačila za sedmi okvirni program (2007–2013) so znašala 1 585 milijonov EUR, za šestega (2002–2006) pa 1 800 milijonov EUR.

Vir: Letni računovodski izkazi Evropske unije za leto 2009.

PRILOGA 5.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA RAZISKAVE, ENERGETIKO IN PROMET

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 6. OP | 7. OP | TEN | Drugo | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| Predplačila | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| Vmesna/končna plačila | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE |
| (v % in po številu transakcij) |
| Analiza po vrsti odhodkov |
| Predplačila | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Vmesna/končna plačila/drugo | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Analiza po vrsti napak |
| Količinsko neopredeljive napake | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Količinsko opredeljive napake | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| ki zadevajo: | upravičenost | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| nastanek | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| točnost | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % do 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

6. OP

7. OP

TEN

Drugo

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

35

71

16

28

150

150

180

Predplačila

0

58

9

19

86

82

59

Vmesna/končna plačila

35

13

7

9

64

68

121

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE

(v % in po številu transakcij)

Analiza po vrsti odhodkov

Predplačila

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Vmesna/končna plačila/drugo

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Analiza po vrsti napak

Količinsko neopredeljive napake

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Količinsko opredeljive napake

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

ki zadevajo:

upravičenost

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

nastanek

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

točnost

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

2 % do 5 %

X

X

X

> 5 %

PRILOGA 5.2

REZULTATI PREIZKUŠANJA SISTEMOV ZA RAZISKAVE, ENERGETIKO IN PROMET

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Dokumentacijski pregledi pred plačilom | Revizijsko potrjevanje | Naknadne revizije računovodskih izkazov | Izvajanje finančnih popravkov | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Okvirni programi za raziskave | | | | | |

Zadevni sistem

Dokumentacijski pregledi pred plačilom

Revizijsko potrjevanje

Naknadne revizije računovodskih izkazov

Izvajanje finančnih popravkov

Skupna ocena

Okvirni programi za raziskave

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

PRILOGA 5.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA RAZISKAVE, ENERGETIKO IN PROMET

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| RTD | s pridržkom | Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu za raziskave (6. OP). | Pridržek temelji na stopnji preostalih napak v zahtevkih za povračilo stroškov pri 6. OP, za katero je GD RTD ocenil, da je višja od 2 %. Pridržek se ujema z ugotovitvami Sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila za raziskave delno uspešni in da na odhodke vplivajo pomembne napake.
  Čeprav je bilo za leto 2009 ocenjeno, da tveganje pri znesku, povezanem z zahtevki za povračilo stroškov za 7. OP, ni pomembno, in zato ni izrečen pridržek, pa GD RTD v svojem letnem poročilu o dejavnostih opozarja, da bodo na zahtevke za povračilo stroškov za 7. OP od leta 2010 verjetno vplivale pomembne napake. | A |
| INFSO | s pridržkom | Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu za raziskave (6. OP). | Pridržek temelji na stopnji preostalih napak v zahtevkih za povračilo stroškov pri 6. OP, za katero je GD INFSO ocenil, da je višja od 2 %. Pridržek se ujema z ugotovitvami Sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila za raziskave delno uspešni in da na odhodke vplivajo pomembne napake.
  GD INFSO je za leto 2009 ocenil, da tveganje pri znesku, povezanem z zahtevki za povračilo stroškov za 7. OP, ni pomembno, zato ni izrekel nobenega pridržka. Vendar je Sodišče opazilo, da obstaja možnost pomembnih napak v zahtevkih za povračilo stroškov za 7. OP od leta 2010 naprej. | A |
| TREN | s pridržkom | Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu za raziskave (6. OP). | Pridržek temelji na stopnji preostalih napak v zahtevkih za povračilo stroškov pri 6. OP, za katero je GD TREN ocenil, da je višja od 2 %. Pridržek se ujema z ugotovitvami Sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila za raziskave delno uspešni in da na odhodke vplivajo pomembne napake.
  GD TREN je za leto 2009 ocenil, da tveganje pri znesku, povezanem z zahtevki za povračilo stroškov za 7. OP, ni pomembno, zato ni izrekel nobenega pridržka. Vendar je Sodišče opazilo, da obstaja možnost pomembnih napak v zahtevkih za povračilo stroškov za 7. OP od leta 2010 naprej. | A |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

RTD

s pridržkom

Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu za raziskave (6. OP).

Pridržek temelji na stopnji preostalih napak v zahtevkih za povračilo stroškov pri 6. OP, za katero je GD RTD ocenil, da je višja od 2 %. Pridržek se ujema z ugotovitvami Sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila za raziskave delno uspešni in da na odhodke vplivajo pomembne napake.

Čeprav je bilo za leto 2009 ocenjeno, da tveganje pri znesku, povezanem z zahtevki za povračilo stroškov za 7. OP, ni pomembno, in zato ni izrečen pridržek, pa GD RTD v svojem letnem poročilu o dejavnostih opozarja, da bodo na zahtevke za povračilo stroškov za 7. OP od leta 2010 verjetno vplivale pomembne napake.

A

INFSO

s pridržkom

Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu za raziskave (6. OP).

Pridržek temelji na stopnji preostalih napak v zahtevkih za povračilo stroškov pri 6. OP, za katero je GD INFSO ocenil, da je višja od 2 %. Pridržek se ujema z ugotovitvami Sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila za raziskave delno uspešni in da na odhodke vplivajo pomembne napake.

GD INFSO je za leto 2009 ocenil, da tveganje pri znesku, povezanem z zahtevki za povračilo stroškov za 7. OP, ni pomembno, zato ni izrekel nobenega pridržka. Vendar je Sodišče opazilo, da obstaja možnost pomembnih napak v zahtevkih za povračilo stroškov za 7. OP od leta 2010 naprej.

A

TREN

s pridržkom

Stopnja preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov pri šestem okvirnem programu za raziskave (6. OP).

Pridržek temelji na stopnji preostalih napak v zahtevkih za povračilo stroškov pri 6. OP, za katero je GD TREN ocenil, da je višja od 2 %. Pridržek se ujema z ugotovitvami Sodišča, da so nadzorni in kontrolni sistemi za plačila za raziskave delno uspešni in da na odhodke vplivajo pomembne napake.

GD TREN je za leto 2009 ocenil, da tveganje pri znesku, povezanem z zahtevki za povračilo stroškov za 7. OP, ni pomembno, zato ni izrekel nobenega pridržka. Vendar je Sodišče opazilo, da obstaja možnost pomembnih napak v zahtevkih za povračilo stroškov za 7. OP od leta 2010 naprej.

A

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava generalnega direktorja o zanesljivosti pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 5.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH ZA RAZISKAVE, ENERGETIKO IN PROMET

| Opažanja Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Izjava o zanesljivosti za leti 2007 in 2008: pomembna stopnja napak v plačilih |
| Leta 2007 in 2008 je Sodišče našlo vsebinske napake v 83 revidiranih transakcijah. Glavne vrste napak so bile: prijavljanje previsokih upravičenih stroškov dela in posrednih stroškov, prijavljanje drugih neupravičenih stroškov, neustrezna dokazila za utemeljitev prijavljenih stroškov, prijavljanje zneskov, ki so bili predvideni v proračunu, namesto dejanskih stroškov in prijavljanje stroškov, ki niso nastali pri projektu.
  (Letno poročilo za leto 2007, odstavka 7.14 in 7.15; letno poročilo za leto 2008, odstavki 7.11 do 7.15.) | V 12 primerih je Komisija prišla do zaključka, da niso potrebni nobeni posebni popravni ukrepi za odpravo napak, ki jih je ugotovilo Sodišče.
  V 56 primerih je izvedla finančne popravke.
  V 14 primerih je sprožila popravne ukrepe, ki še niso končani.
  V enem primeru popravni ukrepi še niso sproženi. | Čeprav je v petih primerih prišlo do precejšnjih zamud pri izvajanju popravnih ukrepov, je Komisija na splošno pravočasno ustrezno ukrepala na podlagi opažanj Sodišča. | |
| 2.   Pozna plačila Komisije |
| Komisija je neupravičeno zamujala pri izplačevanju plačil upravičencem, čeprav je Sodišče v letu 2008 opazilo, da je dosegla precejšen napredek pri zmanjševanju zamud pri plačilih.
  Za leto 2007 je Sodišče pozna plačila našlo v 30 od 180 revidiranih primerov (tj. 17 %).
  Za leto 2008 je Sodišče našlo manj poznih plačil: 12 primerov od 150 revidiranih plačil (tj. 8 %).
  Za leto 2009 je Sodišče našlo pozna plačila v 10 od 150 revidiranih primerov (tj. 7 %).
  (Letno poročilo za leto 2007, Priloga 7.2, in letno poročilo za leto 2008, odstavek 7.16.) | Komisija je izboljšala spremljanje zamud, prilagodila svoja informacijska orodja in racionalizirala postopke. Administrativno upravljanje plačil je v vse večji meri prenesla na izvajalski agenciji za raziskave. | Komisija je ohranila večjo uspešnost, ki je bila opažena v letu 2008. Medtem ko se je stanje v zvezi s plačili strokovnjakom precej izboljšalo, pa so potrebna dodatna prizadevanja za zmanjšanje zamud pri izplačevanju sredstev za raziskave, kjer je bilo v letu 2009 30 % plačil izplačanih z zamudo. | Komisija je zadovoljna, da je Sodišče opazilo doslej doseženi napredek. Še naprej je odločena nadaljevati prizadevanja za nadaljnje izboljšanje izvajanja na tem področju. |

Opažanja Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Izjava o zanesljivosti za leti 2007 in 2008: pomembna stopnja napak v plačilih

Leta 2007 in 2008 je Sodišče našlo vsebinske napake v 83 revidiranih transakcijah. Glavne vrste napak so bile: prijavljanje previsokih upravičenih stroškov dela in posrednih stroškov, prijavljanje drugih neupravičenih stroškov, neustrezna dokazila za utemeljitev prijavljenih stroškov, prijavljanje zneskov, ki so bili predvideni v proračunu, namesto dejanskih stroškov in prijavljanje stroškov, ki niso nastali pri projektu.

(Letno poročilo za leto 2007, odstavka 7.14 in 7.15; letno poročilo za leto 2008, odstavki 7.11 do 7.15.)

V 12 primerih je Komisija prišla do zaključka, da niso potrebni nobeni posebni popravni ukrepi za odpravo napak, ki jih je ugotovilo Sodišče.

V 56 primerih je izvedla finančne popravke.

V 14 primerih je sprožila popravne ukrepe, ki še niso končani.

V enem primeru popravni ukrepi še niso sproženi.

Čeprav je v petih primerih prišlo do precejšnjih zamud pri izvajanju popravnih ukrepov, je Komisija na splošno pravočasno ustrezno ukrepala na podlagi opažanj Sodišča.

2.   Pozna plačila Komisije

Komisija je neupravičeno zamujala pri izplačevanju plačil upravičencem, čeprav je Sodišče v letu 2008 opazilo, da je dosegla precejšen napredek pri zmanjševanju zamud pri plačilih.

Za leto 2007 je Sodišče pozna plačila našlo v 30 od 180 revidiranih primerov (tj. 17 %).

Za leto 2008 je Sodišče našlo manj poznih plačil: 12 primerov od 150 revidiranih plačil (tj. 8 %).

Za leto 2009 je Sodišče našlo pozna plačila v 10 od 150 revidiranih primerov (tj. 7 %).

(Letno poročilo za leto 2007, Priloga 7.2, in letno poročilo za leto 2008, odstavek 7.16.)

Komisija je izboljšala spremljanje zamud, prilagodila svoja informacijska orodja in racionalizirala postopke. Administrativno upravljanje plačil je v vse večji meri prenesla na izvajalski agenciji za raziskave.

Komisija je ohranila večjo uspešnost, ki je bila opažena v letu 2008. Medtem ko se je stanje v zvezi s plačili strokovnjakom precej izboljšalo, pa so potrebna dodatna prizadevanja za zmanjšanje zamud pri izplačevanju sredstev za raziskave, kjer je bilo v letu 2009 30 % plačil izplačanih z zamudo.

Komisija je zadovoljna, da je Sodišče opazilo doslej doseženi napredek. Še naprej je odločena nadaljevati prizadevanja za nadaljnje izboljšanje izvajanja na tem področju.

---

POGLAVJE 6

Zunanja pomoč, razvoj in širitev

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

EuropeAid

GD RELEX

GD ELARG

GD ECHO

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

Nadaljnje ukrepanje po Posebnem poročilu št. 3/2006 – Odziv humanitarne pomoči Evropske komisije na cunami

Uvod

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

Zaključki

Nadaljnje ukrepanje po Posebnem poročilu št. 6/2006 – Okoljski vidiki razvojnega sodelovanja Komisije

Uvod

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

Zaključki

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 6.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena zunanje pomoči, razvoja in širitve, ki jo je opravilo Sodišče in zajema naslednja področja politike: 19 – zunanji odnosi, 21 – razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP) (1), 22 – širitev ter 23 – humanitarna pomoč. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih ter porabi v letu 2009 so v
  tabeli 6.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

6.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena zunanje pomoči, razvoja in širitve, ki jo je opravilo Sodišče in zajema naslednja področja politike: 19 – zunanji odnosi, 21 – razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP) (1), 22 – širitev ter 23 – humanitarna pomoč. Ključne informacije o obravnavanih dejavnostih ter porabi v letu 2009 so v
  tabeli 6.1
  .

Tabela 6.1 –   Zunanja pomoč, razvoj in širitev – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2009 | Način upravljanja |
| 19 | Zunanji odnosi | upravni odhodki | 415 | neposredno centralizirano |
| večstranski odnosi, sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila ter splošne zadeve na področju zunanjih odnosov | 60 | neposredno centralizirano |
| skupna zunanja in varnostna politika | 316 | posredno centralizirano (16) / skupno |
| evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 123 | neposredno centralizirano |
| odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi državami nečlanicami | 16 | neposredno centralizirano |
| odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost | 215 | neposredno centralizirano |
| evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo | 1 469 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| odnosi z Latinsko Ameriko | 308 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| odnosi z Azijo, Osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom | 727 | neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno |
| strategija in usklajevanje politike | 24 | neposredno centralizirano |
| | 3 673 | |
| 21 | Razvoj in odnosi z državami AKP | upravni odhodki | 349 | neposredno centralizirano |
| varnost preskrbe s hrano | 673 | neposredno centralizirano |
| nedržavni udeleženci v razvoju | 181 | neposredno centralizirano |
| okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo | 81 | neposredno centralizirano |
| človekov in družbeni razvoj | 113 | neposredno centralizirano / skupno |
| geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP) | 256 | neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno |
| ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi | 30 | neposredno centralizirano |
| strategija in usklajevanje politik | 15 | neposredno centralizirano |
| | 1 698 | |
| 22 | Širitev | upravni odhodki | 91 | neposredno centralizirano |
| proces in strategija širitve | 1 165 | neposredno / posredno centralizirano / decentralizirano |
| popristopna finančna pomoč | 43 | neposredno centralizirano / decentralizirano |
| informacijska in komunikacijska strategija | 9 | neposredno centralizirano |
| | 1 308 | |
| 23 | Humanitarna pomoč | upravni odhodki | 28 | neposredno centralizirano |
| humanitarna pomoč | 772 | neposredno centralizirano / skupno |
| | 800 | |
| Upravni odhodki skupaj (17) | 883 | |
| Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo) | 6 596 | |
| — | predplačila |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2009

Način upravljanja

19

Zunanji odnosi

upravni odhodki

415

neposredno centralizirano

večstranski odnosi, sodelovanje s tretjimi državami na področju migracij in azila ter splošne zadeve na področju zunanjih odnosov

60

neposredno centralizirano

skupna zunanja in varnostna politika

316

posredno centralizirano (16) / skupno

evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

123

neposredno centralizirano

odnosi in sodelovanje z industrijsko razvitimi državami nečlanicami

16

neposredno centralizirano

odziv na krizne razmere in svetovne grožnje za varnost

215

neposredno centralizirano

evropska sosedska politika in odnosi z Rusijo

1 469

neposredno centralizirano / decentralizirano

odnosi z Latinsko Ameriko

308

neposredno centralizirano / decentralizirano

odnosi z Azijo, Osrednjo Azijo in Bližnjim vzhodom

727

neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno

strategija in usklajevanje politike

24

neposredno centralizirano

3 673

21

Razvoj in odnosi z državami AKP

upravni odhodki

349

neposredno centralizirano

varnost preskrbe s hrano

673

neposredno centralizirano

nedržavni udeleženci v razvoju

181

neposredno centralizirano

okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo

81

neposredno centralizirano

človekov in družbeni razvoj

113

neposredno centralizirano / skupno

geografsko sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (državami AKP)

256

neposredno centralizirano / decentralizirano / skupno

ukrepi razvojnega sodelovanja in namenski programi

30

neposredno centralizirano

strategija in usklajevanje politik

15

neposredno centralizirano

1 698

22

Širitev

upravni odhodki

91

neposredno centralizirano

proces in strategija širitve

1 165

neposredno / posredno centralizirano / decentralizirano

popristopna finančna pomoč

43

neposredno centralizirano / decentralizirano

informacijska in komunikacijska strategija

9

neposredno centralizirano

1 308

23

Humanitarna pomoč

upravni odhodki

28

neposredno centralizirano

humanitarna pomoč

772

neposredno centralizirano / skupno

800

Upravni odhodki skupaj (17)

883

Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo)

6 596

—

4 079

| — | vmesna/končna plačila |
| --- | --- |

—

2 517

Plačila za leto skupaj

7 479

Obveznosti za leto skupaj

8 463

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

Posebne značilnosti te skupine politik

| 6.2 | Odhodke na področju zunanjih odnosov in razvoja izvršujeta Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid) in Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX). Odhodke na področju širitve izvršuje Generalni direktorat za širitev (GD ELARG), odhodke na področju humanitarne pomoči, vključno s pomočjo v hrani, pa Generalni direktorat za humanitarno pomoč (GD ECHO). |
| --- | --- |

6.2

Odhodke na področju zunanjih odnosov in razvoja izvršujeta Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid) in Generalni direktorat za zunanje odnose (GD RELEX). Odhodke na področju širitve izvršuje Generalni direktorat za širitev (GD ELARG), odhodke na področju humanitarne pomoči, vključno s pomočjo v hrani, pa Generalni direktorat za humanitarno pomoč (GD ECHO).

EuropeAid

| 6.3 | Odhodki, ki jih izvršuje EuropeAid, zajemajo:






  (a) | finančno in tehnično pomoč državam v Aziji in Latinski Ameriki ter gospodarsko sodelovanje z njimi; |
| --- | --- | --- |

6.3

Odhodki, ki jih izvršuje EuropeAid, zajemajo:

(a)

finančno in tehnično pomoč državam v Aziji in Latinski Ameriki ter gospodarsko sodelovanje z njimi;

| (b) | evropsko sosedsko politiko, vključno s strateškim partnerstvom z Rusijo; |
| --- | --- |

(b)

evropsko sosedsko politiko, vključno s strateškim partnerstvom z Rusijo;

| (c) | tematske programe, ki vključujejo varnost preskrbe s hrano, nedržavne udeležence in lokalne organe, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice. |
| --- | --- |

(c)

tematske programe, ki vključujejo varnost preskrbe s hrano, nedržavne udeležence in lokalne organe, okolje, zdravje in izobraževanje, demokracijo ter človekove pravice.

| 6.4 | Večino odhodkov izvršujejo službe Komisije, in sicer z neposrednim centraliziranim upravljanjem na sedežu Komisije ali v delegacijah EU (2) v ustreznih tretjih državah. Za pomoč, ki se zagotavlja prek mednarodnih organizacij, se uporablja skupno upravljanje. |
| --- | --- |

6.4

Večino odhodkov izvršujejo službe Komisije, in sicer z neposrednim centraliziranim upravljanjem na sedežu Komisije ali v delegacijah EU (2) v ustreznih tretjih državah. Za pomoč, ki se zagotavlja prek mednarodnih organizacij, se uporablja skupno upravljanje.

| 6.5 | Večina plačil so predplačila ali vmesna plačila, medtem ko končna plačila ne znašajo več kot 20 % letne porabe. |
| --- | --- |

6.5

Večina plačil so predplačila ali vmesna plačila, medtem ko končna plačila ne znašajo več kot 20 % letne porabe.

| 6.6 | Na splošno je pri končnih plačilih tveganje v zvezi s pravilnostjo večje kot pri predplačilih in vmesnih plačilih. Ta morajo namreč običajno izpolnjevati le omejeno število pogojev, za končna plačila pa se običajno zahtevata predložitev in potrditev vseh dejanskih odhodkov za celoten projekt. |
| --- | --- |

6.6

Na splošno je pri končnih plačilih tveganje v zvezi s pravilnostjo večje kot pri predplačilih in vmesnih plačilih. Ta morajo namreč običajno izpolnjevati le omejeno število pogojev, za končna plačila pa se običajno zahtevata predložitev in potrditev vseh dejanskih odhodkov za celoten projekt.

| 6.7 | Razvojni projekti so razpršeni po več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se zelo razlikujejo po velikosti in izkušnjah. Da bi bili projekti upravičeni do podpore EU, se morajo zanje upoštevati zapletena pravila, vključno s postopki za javne razpise in oddajo naročil. |
| --- | --- |

6.7

Razvojni projekti so razpršeni po več kot 150 državah, izvajalske organizacije pa se zelo razlikujejo po velikosti in izkušnjah. Da bi bili projekti upravičeni do podpore EU, se morajo zanje upoštevati zapletena pravila, vključno s postopki za javne razpise in oddajo naročil.

GD RELEX

| 6.8 | Odhodki, ki jih upravlja GD RELEX, se v glavnem nanašajo na ukrepe, ki se izvajajo v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), instrumenta za stabilnost (IzS) in instrumenta za industrijsko razvite države (ICI). Glavni cilji se nanašajo na ohranjanje miru, preprečevanje spopadov, krepitev mednarodne varnosti ter uveljavljanje interesov EU pri najpomembnejših industrijsko razvitih partnerjih in partnerjih z visokim dohodkom na področju zunanje politike, gospodarskega povezovanja in globalnih zadev. |
| --- | --- |

6.8

Odhodki, ki jih upravlja GD RELEX, se v glavnem nanašajo na ukrepe, ki se izvajajo v okviru skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), instrumenta za stabilnost (IzS) in instrumenta za industrijsko razvite države (ICI). Glavni cilji se nanašajo na ohranjanje miru, preprečevanje spopadov, krepitev mednarodne varnosti ter uveljavljanje interesov EU pri najpomembnejših industrijsko razvitih partnerjih in partnerjih z visokim dohodkom na področju zunanje politike, gospodarskega povezovanja in globalnih zadev.

| 6.8 | Večina ukrepov v okviru instrumenta za stabilnost (IzS) obsega odzivanje na krizne razmere ali porajajočo se krizo, pa tudi krepitev zmogljivosti pred krizo in po njej. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Uporabljajo se naslednji načini upravljanja:






  (a) | posredno centralizirano ali skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami na področju skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- | --- |

6.9

Uporabljajo se naslednji načini upravljanja:

(a)

posredno centralizirano ali skupno upravljanje z mednarodnimi organizacijami na področju skupne zunanje in varnostne politike;

| (b) | neposredno centralizirano upravljanje na področju odnosov in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami nečlanicami (instrument za industrijsko razvite države) ter |
| --- | --- |

(b)

neposredno centralizirano upravljanje na področju odnosov in sodelovanja z industrijsko razvitimi državami nečlanicami (instrument za industrijsko razvite države) ter

| (c) | neposredno centralizirano in skupno upravljanje pri odzivanju na krizne razmere in globalne grožnje za varnost (instrument za stabilnost). Projekti se izvajajo na sedežu ali v delegacijah. |
| --- | --- |

(c)

neposredno centralizirano in skupno upravljanje pri odzivanju na krizne razmere in globalne grožnje za varnost (instrument za stabilnost). Projekti se izvajajo na sedežu ali v delegacijah.

| 6.10 | Na področju skupne zunanje in varnostne politike so odhodki v glavnem povezani s civilnimi misijami za izvajanje evropske varnostne in obrambne politike (EVOP), ki delujejo v raznih državah in na raznih ozemljih, za katera sta običajno značilna veliko politično tveganje in nestabilnost. Podobna tveganja obstajajo pri instrumentu za stabilnost. |
| --- | --- |

6.10

Na področju skupne zunanje in varnostne politike so odhodki v glavnem povezani s civilnimi misijami za izvajanje evropske varnostne in obrambne politike (EVOP), ki delujejo v raznih državah in na raznih ozemljih, za katera sta običajno značilna veliko politično tveganje in nestabilnost. Podobna tveganja obstajajo pri instrumentu za stabilnost.

| 6.10 | V primerih, ko nestabilno politično okolje povzroča povečano stopnjo tveganja, se uvedejo ukrepi za zmanjšanje tveganja, kot so misije naknadnih kontrol, ki jih morajo izvajati sedeži ali delegacije poleg obveznih zunanjih revizij, ki jih organizirajo upravičenci v okviru svojih pogodbenih zahtev. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Kot velja za EuropeAid, tudi večina odhodkov, ki jih upravlja GD RELEX, nastane kot predplačila ali vmesna plačila. Za zadnja je običajno treba predložiti dokazila, da je izvedba projekta do neke faze posledica nastalih odhodkov, za končna plačila pa je treba predložiti in potrditi vse odhodke za celoten projekt, do katerih je dejansko prišlo. |
| --- | --- |

6.11

Kot velja za EuropeAid, tudi večina odhodkov, ki jih upravlja GD RELEX, nastane kot predplačila ali vmesna plačila. Za zadnja je običajno treba predložiti dokazila, da je izvedba projekta do neke faze posledica nastalih odhodkov, za končna plačila pa je treba predložiti in potrditi vse odhodke za celoten projekt, do katerih je dejansko prišlo.

GD ELARG

| 6.12 | GD ELARG upravlja odhodke, povezane s strategijo in procesom širitve, večinoma v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, programa Phare, vključno s popristopno pomočjo, programa CARDS (3) ter predpristopne finančne pomoči za Turčijo. |
| --- | --- |

6.12

GD ELARG upravlja odhodke, povezane s strategijo in procesom širitve, večinoma v okviru instrumenta za predpristopno pomoč, programa Phare, vključno s popristopno pomočjo, programa CARDS (3) ter predpristopne finančne pomoči za Turčijo.

| 6.13 | Pomemben delež odhodkov je v obliki neposrednih plačil nacionalnim organom oblasti v državah upravičenkah. Praviloma se prvi prenos sredstev opravi po podpisu ustreznih nacionalnih programov. Za sprostitev naslednjih tranš mora biti potrjena izjava, da je bil določeni odstotek pred tem prenesenih sredstev že porabljen in da so nastali odhodki upravičeni do financiranja EU. |
| --- | --- |

6.13

Pomemben delež odhodkov je v obliki neposrednih plačil nacionalnim organom oblasti v državah upravičenkah. Praviloma se prvi prenos sredstev opravi po podpisu ustreznih nacionalnih programov. Za sprostitev naslednjih tranš mora biti potrjena izjava, da je bil določeni odstotek pred tem prenesenih sredstev že porabljen in da so nastali odhodki upravičeni do financiranja EU.

| 6.14 | Plačila se običajno izvršujejo na podlagi neposrednega centraliziranega ali decentraliziranega načina upravljanja. Pri decentraliziranem upravljanju predhodne kontrole sklepov o oddaji naročil opravi delegacija Komisije, pod posebnimi pogoji pa je predhodna kontrola opuščena. |
| --- | --- |

6.14

Plačila se običajno izvršujejo na podlagi neposrednega centraliziranega ali decentraliziranega načina upravljanja. Pri decentraliziranem upravljanju predhodne kontrole sklepov o oddaji naročil opravi delegacija Komisije, pod posebnimi pogoji pa je predhodna kontrola opuščena.

GD ECHO

| 6.15 | GD ECHO je odgovoren za izvajanje odhodkov EU v zvezi s humanitarno pomočjo po Uredbi Sveta (ES) št. 1257/96 (4), ki jih upravlja s sedeža. Približno polovica odobrenih proračunskih sredstev je namenjena nevladnim organizacijam (neposredno centralizirano upravljanje), polovica pa Združenim narodom ali drugim mednarodnim organizacijam (skupno upravljanje). |
| --- | --- |

6.15

GD ECHO je odgovoren za izvajanje odhodkov EU v zvezi s humanitarno pomočjo po Uredbi Sveta (ES) št. 1257/96 (4), ki jih upravlja s sedeža. Približno polovica odobrenih proračunskih sredstev je namenjena nevladnim organizacijam (neposredno centralizirano upravljanje), polovica pa Združenim narodom ali drugim mednarodnim organizacijam (skupno upravljanje).

| 6.16 | Predplačila in vmesna plačila predstavljajo velik del skupnih odhodkov. Zaradi njihove narave je pri njih tveganje glede pravilnosti manjše kot pri končnih plačilih. Ta morajo namreč običajno izpolnjevati le omejeno število pogojev, za končna plačila pa se zahtevata predložitev in potrditev vseh dejanskih odhodkov za celoten projekt. |
| --- | --- |

6.16

Predplačila in vmesna plačila predstavljajo velik del skupnih odhodkov. Zaradi njihove narave je pri njih tveganje glede pravilnosti manjše kot pri končnih plačilih. Ta morajo namreč običajno izpolnjevati le omejeno število pogojev, za končna plačila pa se zahtevata predložitev in potrditev vseh dejanskih odhodkov za celoten projekt.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 6.17 | Skupni revizijski pristop in metodologija Sodišča pri reviziji sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . V zvezi z revizijo zunanje pomoči, razvoja in širitve je treba omeniti naslednje posebnosti: |
| --- | --- |

6.17

Skupni revizijski pristop in metodologija Sodišča pri reviziji sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . V zvezi z revizijo zunanje pomoči, razvoja in širitve je treba omeniti naslednje posebnosti:

6.17

| (a) | preizkušen je bil vzorec s 180 postavkami, ki ga je sestavljalo 83 predplačil, 48 vmesnih plačil in 49 končnih plačil; |
| --- | --- |

(a)

preizkušen je bil vzorec s 180 postavkami, ki ga je sestavljalo 83 predplačil, 48 vmesnih plačil in 49 končnih plačil;

| (b) | ocenjena je bila uspešnost nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije na sedežu in v delegacijah, ki so vključevali:






  (i) | predhodne kontrole; |
| --- | --- | --- |

(b)

ocenjena je bila uspešnost nadzornih in kontrolnih sistemov Komisije na sedežu in v delegacijah, ki so vključevali:

(i)

predhodne kontrole;

| (ii) | spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

(ii)

spremljanje in nadzor;

| (iii) | zunanje revizije (5); |
| --- | --- |

(iii)

zunanje revizije (5);

| (iv) | notranjo revizijo. |
| --- | --- |

(iv)

notranjo revizijo.

| (a) | Komisija ugotavlja, da je bilo v vzorec za leto 2009 vključenih znatno več končnih plačil kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

(a)

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 6.18 | Od transakcij, na katere so vplivale napake, jih 26 % (šest od 23) vsebuje količinsko opredeljive napake, preostalih 74 % pa napake, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti (17 od 23). Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napak za revidirano področje med 2 % in 5 % (
  Priloga 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.18

Od transakcij, na katere so vplivale napake, jih 26 % (šest od 23) vsebuje količinsko opredeljive napake, preostalih 74 % pa napake, ki jih ni bilo mogoče količinsko opredeliti (17 od 23). Sodišče ocenjuje, da je najverjetnejša stopnja napak za revidirano področje med 2 % in 5 % (
  Priloga 6.1
  ).

| 6.18 | Komisija pozdravlja povečanje „pogostosti“ transakcij, za katere Sodišče ocenjuje, da so v celoti „pravilne“ (87 %), v primerjavi s podatki za leti 2008 in 2007. |
| --- | --- |

6.18

| 6.19 | Najpomembnejše ugotovljene napake so:






  (a) | količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (npr. neizpolnjevanje bistvenih pogojev, odhodki, do katerih je prišlo zunaj upravičenega obdobja, vključitev neupravičenih odhodkov v zahtevke za povračilo stroškov projekta ter nepravilnosti v razpisnih postopkih in postopkih oddaje naročil, ki so jih izvedle izvajalske organizacije), ter |
| --- | --- | --- |

6.19

Najpomembnejše ugotovljene napake so:

(a)

količinsko opredeljive napake v zvezi z upravičenostjo (npr. neizpolnjevanje bistvenih pogojev, odhodki, do katerih je prišlo zunaj upravičenega obdobja, vključitev neupravičenih odhodkov v zahtevke za povračilo stroškov projekta ter nepravilnosti v razpisnih postopkih in postopkih oddaje naročil, ki so jih izvedle izvajalske organizacije), ter

| (b) | količinsko neopredeljive napake (npr. nepravilnosti v postopkih javnega naročanja, neizpolnjevanje meril za oddajo naročil, določenih v sklepih o financiranju, ki se nanašajo nanje, neobstoj ustrezne revizijske sledi). |
| --- | --- |

(b)

količinsko neopredeljive napake (npr. nepravilnosti v postopkih javnega naročanja, neizpolnjevanje meril za oddajo naročil, določenih v sklepih o financiranju, ki se nanašajo nanje, neobstoj ustrezne revizijske sledi).

| 6.20 | Na splošno večina ugotovljenih napak ni količinsko opredeljiva, odkrite pa so bile na ravni delegacij EU. |
| --- | --- |

6.20

Na splošno večina ugotovljenih napak ni količinsko opredeljiva, odkrite pa so bile na ravni delegacij EU.

| 6.20 | Delegacije EU so odgovorne za večino plačil v okviru zunanje pomoči Komisije. V letu 2009 so 79 % tekočega proračuna EU, predvidenega za urad EuropeAid (neporavnane obveznosti), upravljale delegacije. |
| --- | --- |

6.20

| 6.21 | Nekatere od ugotovljenih napak so se nanašale na vmesna plačila, zato se bodo preverjale naknadno med notranjo kontrolo. Vendar je Sodišče v nekaterih končnih plačilih odkrilo napake, ki jih kontrole Komisije niso odkrile. |
| --- | --- |

6.21

Nekatere od ugotovljenih napak so se nanašale na vmesna plačila, zato se bodo preverjale naknadno med notranjo kontrolo. Vendar je Sodišče v nekaterih končnih plačilih odkrilo napake, ki jih kontrole Komisije niso odkrile.

| 6.21 | Komisija meni, da so ukrepi za odkrivanje in popravljanje pred končnimi plačili (npr. predložitev poročil, zunanje revizije, preverjanje odhodkov in pregledi transakcij s strani osebja Komisije) učinkoviti. Poleg tega se lahko morebitne nepravilnosti še vedno popravijo z naknadnimi revizijami in ustreznimi izterjavami. Kljub temu kontrole ne morejo realno zmanjšati tveganja finančne napake na nič. |
| --- | --- |

6.21

USPEŠNOST SISTEMOV

| 6.22 | Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 6.2
  . Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je, da so delno uspešni. |
| --- | --- |

6.22

Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 6.2
  . Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov je, da so delno uspešni.

| 6.22 | Komisija meni, da so večletni nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanje pomoči, razvoja in širitve uspešni in se vsako leto izboljšujejo, kar se odraža v povečanju deleža v celoti pravilnih plačil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodišče. |
| --- | --- |

6.22

EuropeAid

| 6.23 | Kot je prikazano v letnem poročilu Sodišča o osmem, devetem in desetem Evropskem razvojnem skladu (poročilo o ERS), ocena nadzornih in kontrolnih sistemov EuropeAid kaže, da so delno uspešni. |
| --- | --- |

6.23

Kot je prikazano v letnem poročilu Sodišča o osmem, devetem in desetem Evropskem razvojnem skladu (poročilo o ERS), ocena nadzornih in kontrolnih sistemov EuropeAid kaže, da so delno uspešni.

| 6.23. | Komisija pozdravlja opažanje Sodišča, da „je urad EuropeAid vzpostavil obširno strategijo kontrol“ in da je „leta 2009 še naprej močno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih nadzornih in kontrolnih sistemov“ (glej odstavek 54 letnega poročila za leto 2009 o ERS). |
| --- | --- |

6.23.

GD RELEX

| 6.24 | Nadzorni in kontrolni sistemi GD RELEX so v splošnem ocenjeni kot delno uspešni. |
| --- | --- |

6.24

Nadzorni in kontrolni sistemi GD RELEX so v splošnem ocenjeni kot delno uspešni.

| 6.24 | Komisija pozdravlja priznanje Sodišča glede nedavno uvedenih izboljšav. |
| --- | --- |

6.24

| 6.25 | Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX je vsebovala nadaljnje ukrepanje po oceni sistemov v predhodnih letih in preverjanje rezultatov dela notranje revizije. |
| --- | --- |

6.25

Ocena nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX je vsebovala nadaljnje ukrepanje po oceni sistemov v predhodnih letih in preverjanje rezultatov dela notranje revizije.

Predhodne kontrole

| 6.26 | Leta 2009 so bili postopki predhodne kontrole v GD RELEX okrepljeni z uvedbo novih postopkov in kontrolnih seznamov, čeprav bo uspešnost sprememb mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. Vendar Sodišče ugotavlja, da nekatere predhodno ugotovljene slabosti še niso bile odpravljene (npr. pomanjkanje predhodnih ocen misij v okviru skupne zunanje in varnostne politike, ki jih zahteva člen 56 finančne uredbe). |
| --- | --- |

6.26

Leta 2009 so bili postopki predhodne kontrole v GD RELEX okrepljeni z uvedbo novih postopkov in kontrolnih seznamov, čeprav bo uspešnost sprememb mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. Vendar Sodišče ugotavlja, da nekatere predhodno ugotovljene slabosti še niso bile odpravljene (npr. pomanjkanje predhodnih ocen misij v okviru skupne zunanje in varnostne politike, ki jih zahteva člen 56 finančne uredbe).

| 6.26 | Novi predlog za spremembo finančne uredbe vključuje priznanje, da se lahko ocene iz člena 56 opravijo samo postopoma zaradi posebne narave teh misij, ki so oblikovane ad hoc in ex nihilo.

  Kontrolni seznami javnega naročanja na področju skupne zunanje in varnostne politike so končani in se že uporabljajo. |
| --- | --- |

6.26

Kontrolni seznami javnega naročanja na področju skupne zunanje in varnostne politike so končani in se že uporabljajo.

Spremljanje in nadzor

| 6.27 | Sodišče je odkrilo stalne slabosti pri spremljanju in nadzoru v okviru sistema notranje kontrole, čeprav je bilo opaženo izboljšanje v zvezi z zaključevanjem starih pogodb, pri katerih so bile dejavnosti že končane (mehanizem za hitro ukrepanje). Konec leta 16 dosjejev mehanizma za hitro ukrepanje še ni bilo zaprtih, za 20 pogodb s področja skupne zunanje in varnostne politike, pri katerih je rok za izvedbo že potekel (za večino leta 2008), pa še ni bilo prejeto končno poročilo. |
| --- | --- |

6.27

Sodišče je odkrilo stalne slabosti pri spremljanju in nadzoru v okviru sistema notranje kontrole, čeprav je bilo opaženo izboljšanje v zvezi z zaključevanjem starih pogodb, pri katerih so bile dejavnosti že končane (mehanizem za hitro ukrepanje). Konec leta 16 dosjejev mehanizma za hitro ukrepanje še ni bilo zaprtih, za 20 pogodb s področja skupne zunanje in varnostne politike, pri katerih je rok za izvedbo že potekel (za večino leta 2008), pa še ni bilo prejeto končno poročilo.

| 6.27 | Komisija je sprejela ukrepe glede zapiranja starih dosjejev (za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko) že v letu 2009. Ta prizadevanja se bodo nadaljevala v letu 2010. |
| --- | --- |

6.27

Naknadne kontrole

| 6.28 | V zvezi z naknadnimi kontrolami je generalni direktor na podlagi slabosti, ki sta jih leta 2008 ugotovila Sodišče in notranja revizija, v svojo izjavo o zanesljivosti vključil pomemben pridržek v zvezi z njihovo uspešnostjo pri operativnih proračunih za skupno zunanjo in varnostno politiko ter instrument za stabilnost (glej tudi odstavek 6.52). |
| --- | --- |

6.28

V zvezi z naknadnimi kontrolami je generalni direktor na podlagi slabosti, ki sta jih leta 2008 ugotovila Sodišče in notranja revizija, v svojo izjavo o zanesljivosti vključil pomemben pridržek v zvezi z njihovo uspešnostjo pri operativnih proračunih za skupno zunanjo in varnostno politiko ter instrument za stabilnost (glej tudi odstavek 6.52).

| 6.28 | Generalni direktor GD RELEX je uvedel akcijski načrt za upoštevanje pridržka, izdanega v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009, da bi izboljšal kakovost zagotovila za leto 2010. |
| --- | --- |

6.28

| 6.29 | Kljub temu Sodišče ugotavlja, da so bile v primerjavi z letom 2008 dosežene izboljšave pri delovanju sistema naknadne kontrole. Pripravljena je bila strategija za naknadno kontrolo, ki se je tudi uporabljala, poleg tega pa je bilo opravljenih več naknadnih kontrol. Uspešnost sprememb bo mogoče oceniti šele v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

6.29

Kljub temu Sodišče ugotavlja, da so bile v primerjavi z letom 2008 dosežene izboljšave pri delovanju sistema naknadne kontrole. Pripravljena je bila strategija za naknadno kontrolo, ki se je tudi uporabljala, poleg tega pa je bilo opravljenih več naknadnih kontrol. Uspešnost sprememb bo mogoče oceniti šele v prihodnjih letih.

| 6.29 | Komisija pozdravlja priznanje Sodišča glede uvedenih izboljšav, ki se nadaljujejo v letu 2010. Ukrepi, sprejeti to leto, vključujejo izboljšano metodologijo za preglede na kraju samem, zagotavljanje usposabljanja in izboljšane smernice za dokumentiranje rezultatov naknadnih kontrol. |
| --- | --- |

6.29

Notranja revizija

| 6.30 | Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter izvedel revizije pomembnih in koristnih tem. |
| --- | --- |

6.30

Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter izvedel revizije pomembnih in koristnih tem.

GD ELARG

Predhodne kontrole

| 6.31 | Predhodne kontrole so ocenjene kot delno uspešne. S predhodnimi kontrolami, ki so jih opravile delegacije EU, niso preprečili niti odkrili in popravili pomembne stopnje napake, ki jih je Sodišče odkrilo v razpisnih postopkih, ki so jih vodile nacionalne plačilne agencije (glej odstavek 6.19(a)). |
| --- | --- |

6.31

Predhodne kontrole so ocenjene kot delno uspešne. S predhodnimi kontrolami, ki so jih opravile delegacije EU, niso preprečili niti odkrili in popravili pomembne stopnje napake, ki jih je Sodišče odkrilo v razpisnih postopkih, ki so jih vodile nacionalne plačilne agencije (glej odstavek 6.19(a)).

| 6.31 | Komisija meni, da so predhodne kontrole na sedežih in v delegacijah EU uspešne. Kakor ugotavlja Sodišče, je Komisija izboljšala svoje notranje sisteme in zaključila niz navodil. V letnem poročilu za leto 2008 so bile predhodne kontrole ocenjene kot uspešne. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | Sodišče je ugotovilo številne slabosti pri vzpostavitvi in delovanju decentraliziranega sistema izvajanja (DIS) za Hrvaško in Turčijo. Te vključujejo: |
| --- | --- |

6.32

Sodišče je ugotovilo številne slabosti pri vzpostavitvi in delovanju decentraliziranega sistema izvajanja (DIS) za Hrvaško in Turčijo. Te vključujejo:

| 6.32 | Leta 2009 je GD ELARG še naprej zagotavljal, da nacionalni organi na Hrvaškem in v Turčiji izpolnjujejo pogoje (delnega) prenosa upravljavskih pristojnosti. Ohranil je predhodne kontrole, ki jih izvajajo delegacija, da bi se zmanjšala tveganja.

  Poleg tega Sodišče pri podrobnem preverjanju transakcij ni odkrilo nobenih večjih pomanjkljivosti, razen pomanjkanja revizijske sledi, ki bi v celoti pojasnila odločitve, ki so jih sprejele delegacije. |
| --- | --- |

6.32

Poleg tega Sodišče pri podrobnem preverjanju transakcij ni odkrilo nobenih večjih pomanjkljivosti, razen pomanjkanja revizijske sledi, ki bi v celoti pojasnila odločitve, ki so jih sprejele delegacije.

| (a) | potrebo po bolj specifičnih navodilih za postopek „prenosa upravljavskih pristojnosti“ (6) za bolj jasno opredelitev vlog različnih akterjev Komisije v tem procesu in |
| --- | --- |

(a)

potrebo po bolj specifičnih navodilih za postopek „prenosa upravljavskih pristojnosti“ (6) za bolj jasno opredelitev vlog različnih akterjev Komisije v tem procesu in

| (a) | Ker se vedno več držav pripravlja na vložitev prošnje za prenos upravljanja, je GD ELARG posodobil notranje smernice iz leta 2008, da bi upošteval izkušnje, pridobljene pri prenosu upravljanja v letu 2008, in udeležencem, ki sodelujejo v postopku, v letu 2009 zagotovil nadaljnje smernice. Glede na prošnje, ki bodo prejete v naslednjih nekaj letih, se trenutno pripravljajo podrobne smernice o prenosu upravljanja. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | nezadostne dokaze o pregledih, ki jih je izvedla delegacija in so bili predloženi vodji delegacije za operativno potrjevanje zahtevkov za sredstva. |
| --- | --- |

(b)

nezadostne dokaze o pregledih, ki jih je izvedla delegacija in so bili predloženi vodji delegacije za operativno potrjevanje zahtevkov za sredstva.

| (b) | Vloga vodje delegacije, ki potrjuje zahtevke za sredstva, je jasno določena v internih navodilih, ki jih izda GD ELARG. Pregledi, ki se izvajajo po njegovih navodilih, zagotavljajo potrebno podlago za potrditev danega zahtevka za sredstva. |
| --- | --- |

(b)

| 6.33 | Slabosti so bile odkrite tudi pri centraliziranem upravljanju Komisije, vključno s primeri nezadostne dokumentacije in neustreznega upoštevanja pravil. |
| --- | --- |

6.33

Slabosti so bile odkrite tudi pri centraliziranem upravljanju Komisije, vključno s primeri nezadostne dokumentacije in neustreznega upoštevanja pravil.

| 6.33 | Zadeve, na katere je opozorilo Sodišče, se v glavnem nanašajo na možne izboljšave revizijske sledi, ne pa na materialne napake pri uporabi pravil. Večina zadev je bila obravnavana na začetku leta 2010 s pomočjo internih navodil in pojasnil. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | Do konca leta 2009 niso bila izpolnjena vsa potrebna navodila za zaključek in potrditev programov PHARE in CARDS (vključno z uporabo pavšalnih popravkov). Medtem je GD ELARG sicer zmanjšal zaostanek pri končnih izjavah za PHARE in prehodni vir v novih državah članicah, vendar ga ni odpravil, tako da še vedno prihaja do zamud (do pet let). |
| --- | --- |

6.34

Do konca leta 2009 niso bila izpolnjena vsa potrebna navodila za zaključek in potrditev programov PHARE in CARDS (vključno z uporabo pavšalnih popravkov). Medtem je GD ELARG sicer zmanjšal zaostanek pri končnih izjavah za PHARE in prehodni vir v novih državah članicah, vendar ga ni odpravil, tako da še vedno prihaja do zamud (do pet let).

| 6.34 | GD ELARG je vse od spremembe finančne uredbe in pravil za izvajanje leta 2003 redno uporabljal postopek za potrditev obračunov, kot ga zahteva spremenjena finančna uredba. Ta postopek je zdaj nadomestil temeljitejši, prečiščeni postopek potrditve obračunov v decentraliziranem upravljanju za PHARE in prehodni vir, sprejet junija 2010, ki veliko bolj natančno opredeljuje, kako se lahko izvedejo pavšalni popravki pri sistemskih pomanjkljivostih, kadar je to potrebno (na primer pri potrditvi obračunov za programe v okviru razširjenega decentraliziranega upravljanja).

  V letu 2009 je GD ELARG zaključil 375 končnih izjav, tj. precej več, kot je bilo uvedenih novih programov. Ostaja nekaj primerov, pri katerih kontradiktorni postopek zahteva čas in bo morda minilo nekaj let, preden bodo zaključeni. |
| --- | --- |

6.34

V letu 2009 je GD ELARG zaključil 375 končnih izjav, tj. precej več, kot je bilo uvedenih novih programov. Ostaja nekaj primerov, pri katerih kontradiktorni postopek zahteva čas in bo morda minilo nekaj let, preden bodo zaključeni.

Spremljanje in nadzor

| 6.35 | Spremljanje in nadzor sta ocenjena kot uspešna. Sodišče je kljub temu ugotovilo, da slabosti, ugotovljene že v predhodnih letih, še niso bile popolnoma odpravljene. |
| --- | --- |

6.35

Spremljanje in nadzor sta ocenjena kot uspešna. Sodišče je kljub temu ugotovilo, da slabosti, ugotovljene že v predhodnih letih, še niso bile popolnoma odpravljene.

| 6.36 | Mednje sodi potreba po zadostnem preverjanju kakovosti podatkov, vnesenih v upravljalne informacijske sisteme (CRIS, i-Perseus), kar dokazujejo napake pri kodiranju, odkrite med preizkušanjem transakcij, ki ga je opravilo Sodišče. |
| --- | --- |

6.36

Mednje sodi potreba po zadostnem preverjanju kakovosti podatkov, vnesenih v upravljalne informacijske sisteme (CRIS, i-Perseus), kar dokazujejo napake pri kodiranju, odkrite med preizkušanjem transakcij, ki ga je opravilo Sodišče.

| 6.37 | Poleg tega je Sodišče opazilo, da pri decentraliziranem upravljanju rezultati nadzornih obiskov delegacij EU pri upravičencih niso vedno zabeleženi na način, ki bi omogočal uspešno analizo in nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

6.37

Poleg tega je Sodišče opazilo, da pri decentraliziranem upravljanju rezultati nadzornih obiskov delegacij EU pri upravičencih niso vedno zabeleženi na način, ki bi omogočal uspešno analizo in nadaljnje ukrepanje.

Naknadne kontrole

| 6.38 | Naknadne kontrole so ocenjene kot na splošno uspešne. |
| --- | --- |

6.38

Naknadne kontrole so ocenjene kot na splošno uspešne.

| 6.38 | Komisija meni, da so naknadne kontrole za decentralizirano upravljanje v celoti uspešne. Priznava, da se funkcija naknadne kontrole za centralizirano upravljanje še ne izvaja v celoti.

  Namen nadaljnjih naknadnih revizij, ki jih izvaja ločena horizontalna enota in so obravnavane v tem oddelku, je, da se nacionalnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa zagotovi dodatno zagotovilo, ki presega zahteve finančne uredbe. |
| --- | --- |

6.38

Namen nadaljnjih naknadnih revizij, ki jih izvaja ločena horizontalna enota in so obravnavane v tem oddelku, je, da se nacionalnemu odredbodajalcu na podlagi prenosa zagotovi dodatno zagotovilo, ki presega zahteve finančne uredbe.

| 6.39 | Leta 2009 je GD ELARG oblikoval posebno strategijo za uvedbo naknadnih revizij centralno vodenih projektov. Nova strategija se bo izvajala šele od leta 2010. |
| --- | --- |

6.39

Leta 2009 je GD ELARG oblikoval posebno strategijo za uvedbo naknadnih revizij centralno vodenih projektov. Nova strategija se bo izvajala šele od leta 2010.

| 6.39 | Ta nova strategija daje dodatno zagotovilo, ne da bi to zahtevala finančna uredba. |
| --- | --- |

6.39

Notranja revizija

| 6.40 | Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter izvedel revizije pomembnih in koristnih tem. |
| --- | --- |

6.40

Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter izvedel revizije pomembnih in koristnih tem.

GD ECHO

Predhodne kontrole

| 6.41 | Predhodne kontrole so ocenjene kot na splošno uspešne. |
| --- | --- |

6.41

Predhodne kontrole so ocenjene kot na splošno uspešne.

| 6.42 | Po mnenju Sodišča so uvedeni finančni tokovi dovolj dobro zasnovani, da se odkrijejo in popravijo napake partnerjev. Vendar je ugotovilo, da se partnerji na slabosti, odkrite med rednimi revizijami njihovih sistemov, ne odzovejo vedno pravočasno niti se te slabosti ne upoštevajo vedno pri obnavljanju njihove akreditacije. To zmanjšuje zaupanje Komisije v uspešnost sistemov notranje kontrole partnerjev pri preprečevanju napak in nepravilnosti. |
| --- | --- |

6.42

Po mnenju Sodišča so uvedeni finančni tokovi dovolj dobro zasnovani, da se odkrijejo in popravijo napake partnerjev. Vendar je ugotovilo, da se partnerji na slabosti, odkrite med rednimi revizijami njihovih sistemov, ne odzovejo vedno pravočasno niti se te slabosti ne upoštevajo vedno pri obnavljanju njihove akreditacije. To zmanjšuje zaupanje Komisije v uspešnost sistemov notranje kontrole partnerjev pri preprečevanju napak in nepravilnosti.

| 6.42 | Revizijski rezultati so na voljo za ocene partnerjev in se uporabljajo v ta namen. Akreditacija partnerjev se opira tudi na informacije, zbrane s spremljanjem izvedenih projektov, ter med drugim upošteva finančne, pravne in operativne vidike partnerja. Ocenam in revizijam pogosto sledijo priporočila partnerjem, da bi izboljšali svoje sisteme notranje kontrole. Zato so številna revizijska poročila neposredno vodila do spremembe statusa, dodeljenega kontrolnim sistemom partnerjev. Rezultat sedanjega sistema revizij in ocen partnerjev, ki ga je vzpostavil GD ECHO, je kontrolni sistem, ki omogoča uravnotežen in učinkovit vpogled v sisteme notranje kontrole partnerjev, kar pomaga pri preprečevanju napak in nepravilnosti. |
| --- | --- |

6.42

| 6.43 | Poleg tega splošnost ciljev v sklepih o financiranju, na katerih temeljijo pogodbe, otežuje utemeljeno oceno prejetih predlogov. Dokumentacija o ocenjevanju prav tako ne omogoča celovite primerjave predlogov. |
| --- | --- |

6.43

Poleg tega splošnost ciljev v sklepih o financiranju, na katerih temeljijo pogodbe, otežuje utemeljeno oceno prejetih predlogov. Dokumentacija o ocenjevanju prav tako ne omogoča celovite primerjave predlogov.

| 6.43 | Čeprav cilji, kakor so določeni v sklepih za financiranje humanitarne pomoči, popolnoma zadoščajo za oblikovanje sklepa o financiranju, jih je treba obravnavati skupaj s podrobnimi informacijami o opredeljenih potrebah, predlagano strategijo in elementi, potrebnimi za prepričljiv odziv, ki jih vsebuje spremni dokument, priložen sklepu.

  Glede na zapletene krizne razmere, raznovrstne potrebe in razpoložljivost drugih donatorjev se podrobne potrebe obravnavajo skupaj z določenim odzivom v predlogih, ki jih partnerji GD ECHO predložijo v skladu s sklepom Komisije o financiranju. Komisija meni, da postopki izbire projekta, ki jih je vzpostavil GD ECHO, odražajo posebnosti humanitarne pomoči in zagotavljajo visoka jamstva glede kakovosti pomoči, ki jo zagotavljajo partnerji ECHO. Kljub temu se Komisija strinja, da je dokumentacijo ocene predloga mogoče še izboljšati, poenostaviti in standardizirati. |
| --- | --- |

6.43

Glede na zapletene krizne razmere, raznovrstne potrebe in razpoložljivost drugih donatorjev se podrobne potrebe obravnavajo skupaj z določenim odzivom v predlogih, ki jih partnerji GD ECHO predložijo v skladu s sklepom Komisije o financiranju. Komisija meni, da postopki izbire projekta, ki jih je vzpostavil GD ECHO, odražajo posebnosti humanitarne pomoči in zagotavljajo visoka jamstva glede kakovosti pomoči, ki jo zagotavljajo partnerji ECHO. Kljub temu se Komisija strinja, da je dokumentacijo ocene predloga mogoče še izboljšati, poenostaviti in standardizirati.

Spremljanje in nadzor

| 6.44 | Sistemi za spremljanje in nadzor so na splošno uspešni. Vendar Sodišče ugotavlja, da Komisija ne spremlja, v kolikšnem obsegu partnerji iz okvirnih sporazumov o partnerstvu uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“ (7), kljub pomenu teh centrov za zmanjšanje tveganja napak v postopkih javnega naročanja. |
| --- | --- |

6.44

Sistemi za spremljanje in nadzor so na splošno uspešni. Vendar Sodišče ugotavlja, da Komisija ne spremlja, v kolikšnem obsegu partnerji iz okvirnih sporazumov o partnerstvu uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“ (7), kljub pomenu teh centrov za zmanjšanje tveganja napak v postopkih javnega naročanja.

| 6.44 | Komisija pozdravlja splošni sklep Sodišča.

  Komisija pozdravlja priznanje splošne koristnosti preskrbnih centrov humanitarne pomoči. |
| --- | --- |

6.44

Komisija pozdravlja priznanje splošne koristnosti preskrbnih centrov humanitarne pomoči.

Zunanje revizije

| 6.45 | Naknadne revizije so ocenjene kot uspešne. Sodišče je potrdilo, da se je napredek, dosežen leta 2008, nadaljeval, čeprav so še mogoče izboljšave v zvezi s konsolidacijo nadaljnjih ukrepov po revizijskih ugotovitvah, zlasti tistih, ki omogočajo izterjavo neupravičenih odhodkov. |
| --- | --- |

6.45

Naknadne revizije so ocenjene kot uspešne. Sodišče je potrdilo, da se je napredek, dosežen leta 2008, nadaljeval, čeprav so še mogoče izboljšave v zvezi s konsolidacijo nadaljnjih ukrepov po revizijskih ugotovitvah, zlasti tistih, ki omogočajo izterjavo neupravičenih odhodkov.

| 6.45 | Komisija pozdravlja oceno Sodišča in potrjuje svojo zavezo k nadaljnjemu izboljševanju svojih postopkov spremljanja. |
| --- | --- |

6.45

Notranje revizije

| 6.46 | Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter opravil revizije pomembnih in koristnih tem. |
| --- | --- |

6.46

Funkcija notranje revizije se ocenjuje kot na splošno uspešna. Leta 2009 je oddelek za notranjo revizijo deloval s polno zmogljivostjo ter opravil revizije pomembnih in koristnih tem.

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 6.47 | Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 6.3
  . |
| --- | --- |

6.47

Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 6.3
  .

| 6.48 | Sodišče ugotavlja, da so vsi generalni direktorati na področju te skupine politik izboljšali kakovost informacij v svojih letnih poročilih o dejavnostih. |
| --- | --- |

6.48

Sodišče ugotavlja, da so vsi generalni direktorati na področju te skupine politik izboljšali kakovost informacij v svojih letnih poročilih o dejavnostih.

| 6.48 | Komisija je izvedla raziskavo, da bi opredelila dejavnike uspešnosti, ki vplivajo na kakovost letnih poročil o dejavnostih. V odgovor na ugotovljene dejavnike so bili izvedeni številni ukrepi za izboljšanje kakovosti predstavljenih dokazov v podporo zagotovilu in berljivosti poročil. Komisija zato pozdravlja pozitivno oceno Sodišča glede letnih poročil o dejavnostih in si bo še naprej prizadevala za njihovo izboljšanje kot vira dokazov za izjavo o zanesljivosti. |
| --- | --- |

6.48

| 6.49 | Sodišče se strinja z ocenami generalnih direktorjev GD RELEX (en pridržek v zvezi z naknadnimi kontrolami operativnega dela proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko in instrument za stabilnost) ter GD ELARG in GD ECHO (brez pridržka). |
| --- | --- |

6.49

Sodišče se strinja z ocenami generalnih direktorjev GD RELEX (en pridržek v zvezi z naknadnimi kontrolami operativnega dela proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko in instrument za stabilnost) ter GD ELARG in GD ECHO (brez pridržka).

| 6.50 | Rezultati pregleda predstavitve generalnega direktorja za EuropeAid so vključeni v poročilo o ERS. Sodišče meni, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

6.50

Rezultati pregleda predstavitve generalnega direktorja za EuropeAid so vključeni v poročilo o ERS. Sodišče meni, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

| 6.50 | Komisija pozdravlja ugotovitev Sodišča, da je letno poročilo o dejavnostih urada EuropeAid „jasno in informativno, predvsem zaradi uporabe količinskih kazalnikov“ (glej poročilo ERS, odstavek 50). Komisija meni, da kakovostni in količinski kazalniki, navedeni v štirih temeljnih gradnikih zanesljivosti iz letnega poročila o delu, zagotavljajo potreben dokaz, ki podpira izjavo generalnega direktorja glede razumnega zagotovila, in dajejo pravilno oceno finančnega poslovodenja v uradu EuropeAid glede pravilnosti. |
| --- | --- |

6.50

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 6.51 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za zunanjo pomoč, razvoj in širitev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

6.51

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na plačila za zunanjo pomoč, razvoj in širitev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake.

| 6.52 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za zunanjo pomoč, razvoj in širitev na splošno delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

6.52

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za zunanjo pomoč, razvoj in širitev na splošno delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti plačil.

| 6.52 | Komisija je svoje kontrole zasnovala tako, da zajemajo celotni življenjski cikel njenih večletnih projektov. Meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik zunanje pomoči, razvoja in širitve uspešni in se vsako leto izboljšujejo, kar se odraža v povečanju deleža v celoti pravilnih plačil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodišče. Priporočila Sodišča iz preteklih let so bila izvedena in Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi ključnih kontrolnih sistemov ocenjeni kot „uspešni“. |
| --- | --- |

6.52

| 6.53 | Upoštevati bi bilo treba naslednja priporočila: |
| --- | --- |

6.53

Upoštevati bi bilo treba naslednja priporočila:

6.53

| (a) | GD RELEX bi moral prečistiti svojo metodologijo za naknadno kontrolo in sproti obravnavati priporočila, ki jih v zvezi s tem predlaga notranji revizor; |
| --- | --- |

(a)

GD RELEX bi moral prečistiti svojo metodologijo za naknadno kontrolo in sproti obravnavati priporočila, ki jih v zvezi s tem predlaga notranji revizor;

| (a) | Komisija sprejema priporočilo Sodišča in želi poudariti, da že sprejema ukrepe za obravnavo vseh priporočil, prejetih v zvezi z naknadnimi kontrolami v GD RELEX. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | GD RELEX bi moral zagotoviti dovolj virov za analizo in zaključek starih pogodb za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, pri katerih so roki za izvedbo že potekli; |
| --- | --- |

(b)

GD RELEX bi moral zagotoviti dovolj virov za analizo in zaključek starih pogodb za mehanizem za hitro ukrepanje in skupno zunanjo in varnostno politiko, pri katerih so roki za izvedbo že potekli;

| (b) | Komisija se strinja s Sodiščem in poudarja, da je bilo v letu 2009 storjenega že veliko za zmanjšanje zaostanka pri starih projektih, ki jih je treba zaključiti. Dejansko je bilo 75 % vseh pogodb o mehanizmu za hitro ukrepanje, odprtih v začetku leta 2009, do konca leta zaključenih. Komisija bo s temi prizadevanji nadaljevala tudi v letu 2010. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | GD ELARG bi moral zagotoviti bolj specifična navodila za postopek „prenosa upravljavskih pristojnosti“ za bolj jasno opredelitev vlog različnih akterjev Komisije v tem procesu; |
| --- | --- |

(c)

GD ELARG bi moral zagotoviti bolj specifična navodila za postopek „prenosa upravljavskih pristojnosti“ za bolj jasno opredelitev vlog različnih akterjev Komisije v tem procesu;

| (c) | Ker se vedno več držav pripravlja na vložitev prošnje za „prenos upravljanja“, je GD ELARG posodobil notranje smernice iz leta 2008, da bi upošteval izkušnje, pridobljene pri prenosu upravljanja v letu 2008, in udeležencem, ki sodelujejo v postopku, v letu 2009 zagotovil nadaljnje nasvete. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | GD ELARG bi moral pregledati svoje kontrolne sezname za notranjo kontrolo zaradi dokumentiranja vseh izvedenih kontrol; |
| --- | --- |

(d)

GD ELARG bi moral pregledati svoje kontrolne sezname za notranjo kontrolo zaradi dokumentiranja vseh izvedenih kontrol;

| (d) | Komisija je že sprejela potrebne ukrepe za zagotovitev, da so kontrole, ki jih izvaja osebje v operativnem, finančnem in pogodbenem oddelku, podrobneje dokumentirane. |
| --- | --- |

(d)

| (e) | GD ELARG bi moral sprejeti ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, vnesenih v njegove upravljavske informacijske sisteme (npr. redna analiza in preverjanje kakovosti podatkov); |
| --- | --- |

(e)

GD ELARG bi moral sprejeti ukrepe za izboljšanje kakovosti podatkov, vnesenih v njegove upravljavske informacijske sisteme (npr. redna analiza in preverjanje kakovosti podatkov);

| (e) | Izvajajo se redni pregledi kakovosti podatkov v sistem CRIS, zlasti pred pridobivanjem ustreznih informacij za letno poročilo o dejavnostih. Orodje informacijske tehnologije za upravljanje, v katero se vnašajo podatki, vsebuje tudi vgrajene kontrole kakovosti podatkov. Poleg tega daje Komisija velik poudarek usposabljanju uporabnikov sistema CRIS. |
| --- | --- |

(e)

| (f) | GD ELARG bi moral razviti in vzpostaviti mehanizme za lažjo analizo rezultatov izvedenih nadzornih obiskov in nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- |

(f)

GD ELARG bi moral razviti in vzpostaviti mehanizme za lažjo analizo rezultatov izvedenih nadzornih obiskov in nadaljnje ukrepanje;

| (g) | GD ELARG bi moral še naprej zagotavljati dovolj sredstev za analizo manjkajočih končnih izjav, danih v okviru PHARE in prehodnega vira v novih državah članicah; |
| --- | --- |

(g)

GD ELARG bi moral še naprej zagotavljati dovolj sredstev za analizo manjkajočih končnih izjav, danih v okviru PHARE in prehodnega vira v novih državah članicah;

| (g) | Zaključevanje izjav je od leta 2007 prednostna naloga GD ELARG. Samo v letu 2009 je GD ELARG zaključil 375 končnih izjav. |
| --- | --- |

(g)

| (h) | GD ECHO bi moral izboljšati dokumentacijo za ocene predlogov za ukrepe humanitarne pomoči (npr. uvesti standardizirana poročila o vrednotenju); |
| --- | --- |

(h)

GD ECHO bi moral izboljšati dokumentacijo za ocene predlogov za ukrepe humanitarne pomoči (npr. uvesti standardizirana poročila o vrednotenju);

| (h) | Komisija si že prizadeva dodatno izboljšati in uskladiti osrednjo dokumentacijo svojih ocen predlogov. Ena izmed možnosti je uvedba standardiziranega poročila o vrednotenju. |
| --- | --- |

(h)

| (i) | GD ECHO bi moral opredeliti in vzpostaviti mehanizme za zbiranje in analizo podatkov o tem, kako njegovi partnerji uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“. |
| --- | --- |

(i)

GD ECHO bi moral opredeliti in vzpostaviti mehanizme za zbiranje in analizo podatkov o tem, kako njegovi partnerji uporabljajo „preskrbne centre humanitarne pomoči“.

| (i) | Čeprav je predlog Sodišča koristen, sedanje prednostne naloge in omejena sredstva ne dovoljujejo uporabe tega predloga v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

(i)

| 6.54 | Priporočila v zvezi z EuropeAid so vključena v poročilo o ERS. |
| --- | --- |

6.54

Priporočila v zvezi z EuropeAid so vključena v poročilo o ERS.

| 6.54 | V odgovor na priporočila Sodišča bo urad EuropeAid:






  — | proučil možne metodologije za kazalnik ocenjenega finančnega učinka preostale stopnje napak, |
| --- | --- | --- |

6.54

—

proučil možne metodologije za kazalnik ocenjenega finančnega učinka preostale stopnje napak,

| — | ocenil stroškovno učinkovitost svojih kontrol v okviru pregleda dopustnega tveganja napake, |
| --- | --- |

—

ocenil stroškovno učinkovitost svojih kontrol v okviru pregleda dopustnega tveganja napake,

| — | končal in razširjal sklop orodij za finančno poslovodenje za izvajalske organizacije, |
| --- | --- |

—

končal in razširjal sklop orodij za finančno poslovodenje za izvajalske organizacije,

| — | si še naprej prizadeval zagotavljati pravilno in pravočasno beleženje podatkov iz revizij, |
| --- | --- |

—

si še naprej prizadeval zagotavljati pravilno in pravočasno beleženje podatkov iz revizij,

| — | si prizadeval izboljšati sisteme informacijske tehnologije, ki jih uporablja pri svojem revizijskem delu, |
| --- | --- |

—

si prizadeval izboljšati sisteme informacijske tehnologije, ki jih uporablja pri svojem revizijskem delu,

| — | izboljšal zasnovo in pregled meril za plačila proračunske podpore na podlagi spremenjenih smernic in postopkov vzajemnega ocenjevanja (skupina za zagotavljanje kakovosti), |
| --- | --- |

—

izboljšal zasnovo in pregled meril za plačila proračunske podpore na podlagi spremenjenih smernic in postopkov vzajemnega ocenjevanja (skupina za zagotavljanje kakovosti),

| — | uvedel spremenjen okvir za spremljanje in poročanje na področju upravljanja javnih financ za plačila proračunske podpore. |
| --- | --- |

—

uvedel spremenjen okvir za spremljanje in poročanje na področju upravljanja javnih financ za plačila proračunske podpore.

| 6.55 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 6.4
  . |
| --- | --- |

6.55

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 6.4
  .

NADALJNJE UKREPANJE PO POSEBNEM POROČILU št. 3/2006 – ODZIV HUMANITARNE POMOČI EVROPSKE KOMISIJE NA CUNAMI

Uvod

| 6.56 | Leta 2006 je Računsko sodišče objavilo Posebno poročilo št. 3/2006 – Odziv humanitarni pomoči Evropske komisije na cunami, do katerega je prišlo po potresu 26. decembra 2004 ob zahodni obali Severne Sumatre. Revizija je zajela ukrepanje ob katastrofi in kratkoročna sanacijska dela Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (GD ECHO) (8). |
| --- | --- |

6.56

Leta 2006 je Računsko sodišče objavilo Posebno poročilo št. 3/2006 – Odziv humanitarni pomoči Evropske komisije na cunami, do katerega je prišlo po potresu 26. decembra 2004 ob zahodni obali Severne Sumatre. Revizija je zajela ukrepanje ob katastrofi in kratkoročna sanacijska dela Generalnega direktorata za humanitarno pomoč (GD ECHO) (8).

| 6.57 | V Posebnem poročilu 3/2006 je Sodišče naštelo več priporočil, ki sta jih Svet in Parlament vsa sprejela. Sodišče je priporočilo, naj Komisija:






  (a) | pretehta vlogo, ki bi jo lahko imela pri pomoči prizadetim vladam za uspešnejše vodenje usklajevanja donatorjev, da bi se zagotovilo izpolnjevanje potreb; |
| --- | --- | --- |

6.57

V Posebnem poročilu 3/2006 je Sodišče naštelo več priporočil, ki sta jih Svet in Parlament vsa sprejela. Sodišče je priporočilo, naj Komisija:

(a)

pretehta vlogo, ki bi jo lahko imela pri pomoči prizadetim vladam za uspešnejše vodenje usklajevanja donatorjev, da bi se zagotovilo izpolnjevanje potreb;

| (b) | razjasni vloge GD ECHO in GD za okolje (mehanizem civilne zaščite), da se zagotovi usklajen pristop; |
| --- | --- |

(b)

razjasni vloge GD ECHO in GD za okolje (mehanizem civilne zaščite), da se zagotovi usklajen pristop;

| (c) | preuči dolgoročnejši okvir za ukrepanje v izrednih razmerah (npr. devet mesecev namesto šestih), da se zagotovi dovolj časa za izvedbo; |
| --- | --- |

(c)

preuči dolgoročnejši okvir za ukrepanje v izrednih razmerah (npr. devet mesecev namesto šestih), da se zagotovi dovolj časa za izvedbo;

| (d) | okrepi svoj sistem spremljanja, da se vključijo naslednji elementi: pisne povratne informacije partnerjem po obiskih zaradi spremljanja, priprava informacij o primerljivih stroških, boljša razlaga izvedbenih ukrepov ter informacije o tem, kaj je bilo narejeno in kje; |
| --- | --- |

(d)

okrepi svoj sistem spremljanja, da se vključijo naslednji elementi: pisne povratne informacije partnerjem po obiskih zaradi spremljanja, priprava informacij o primerljivih stroških, boljša razlaga izvedbenih ukrepov ter informacije o tem, kaj je bilo narejeno in kje;

| (e) | upošteva težavnost dostopa do dokumentacije o projektih, ki jih izvajajo agencije Združenih narodov v okviru Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma. |
| --- | --- |

(e)

upošteva težavnost dostopa do dokumentacije o projektih, ki jih izvajajo agencije Združenih narodov v okviru Okvirnega finančnega in upravnega sporazuma.

| 6.58 | Svet je v svojih odgovorih na poročilo Sodišča Komisijo pozval, naj podpre usklajevalno vlogo Urada ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), Parlament pa je poudaril pomen povezovanja kratkoročne humanitarne pomoči z dolgoročnejšo sanacijo in obnovo. |
| --- | --- |

6.58

Svet je v svojih odgovorih na poročilo Sodišča Komisijo pozval, naj podpre usklajevalno vlogo Urada ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (OCHA), Parlament pa je poudaril pomen povezovanja kratkoročne humanitarne pomoči z dolgoročnejšo sanacijo in obnovo.

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

| 6.59 | Leta 2007 je bila na podlagi predloga Evropske komisije za „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (Soglasje) sprejeta skupna izjava (9) zaradi izboljšanja usklajevanja med državami članicami in Komisijo in spodbujanja najboljših praks. Leta 2008 je Komisija pripravila akcijski načrt, priložen Soglasju. |
| --- | --- |

6.59

Leta 2007 je bila na podlagi predloga Evropske komisije za „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (Soglasje) sprejeta skupna izjava (9) zaradi izboljšanja usklajevanja med državami članicami in Komisijo in spodbujanja najboljših praks. Leta 2008 je Komisija pripravila akcijski načrt, priložen Soglasju.

| 6.60 | Komisija podpira vodilno vlogo Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti pri usklajevanju odzivov humanitarne pomoči. GD ECHO je član skupine za donatorsko podporo OCHA. V obdobju 2007–2009 je Komisija podpisala 43 pogodb na področju sodelovanja z OCHA v skupni vrednosti približno 30 milijonov EUR. |
| --- | --- |

6.60

Komisija podpira vodilno vlogo Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti pri usklajevanju odzivov humanitarne pomoči. GD ECHO je član skupine za donatorsko podporo OCHA. V obdobju 2007–2009 je Komisija podpisala 43 pogodb na področju sodelovanja z OCHA v skupni vrednosti približno 30 milijonov EUR.

| 6.61 | Komisija si prizadeva usklajevati načine zagotavljanja pomoči EU z načini držav članic v okviru Delovne skupine Sveta za humanitarno pomoč in pomoč v hrani ter Odbora za humanitarno pomoč. Prav tako je Komisija izboljšala uporabo „sistema 14 točk“ za evidentiranje financiranja humanitarne pomoči EU, leta 2009 pa je GD ECHO naročil pregled sistema usklajevanja donatorjev humanitarne pomoči na terenu (10). |
| --- | --- |

6.61

Komisija si prizadeva usklajevati načine zagotavljanja pomoči EU z načini držav članic v okviru Delovne skupine Sveta za humanitarno pomoč in pomoč v hrani ter Odbora za humanitarno pomoč. Prav tako je Komisija izboljšala uporabo „sistema 14 točk“ za evidentiranje financiranja humanitarne pomoči EU, leta 2009 pa je GD ECHO naročil pregled sistema usklajevanja donatorjev humanitarne pomoči na terenu (10).

| 6.62 | V skladu s tem je GD ECHO leta 2008 in 2009 poslal državam članicam EU in Evropskemu parlamentu približno 250 poročil o stanju, ki so jih pripravili uslužbenci na terenu in v katerih je prikazano stanje na terenu med samo krizo v posamezni državi ali na posameznem območju. |
| --- | --- |

6.62

V skladu s tem je GD ECHO leta 2008 in 2009 poslal državam članicam EU in Evropskemu parlamentu približno 250 poročil o stanju, ki so jih pripravili uslužbenci na terenu in v katerih je prikazano stanje na terenu med samo krizo v posamezni državi ali na posameznem območju.

| 6.63 | V odgovor na priporočilo Sodišča je Komisija leta 2009 napovedala prestavitev Centra za nadzor in obveščanje na področju civilne zaščite iz GD za okolje v GD ECHO, kar je uresničila februarja 2010. |
| --- | --- |

6.63

V odgovor na priporočilo Sodišča je Komisija leta 2009 napovedala prestavitev Centra za nadzor in obveščanje na področju civilne zaščite iz GD za okolje v GD ECHO, kar je uresničila februarja 2010.

| 6.64 | Komisija je dala prednost povezovanju pomoči, sanacije in razvoja namesto podaljševanju ukrepov za odpravo izrednih razmer, za katero bi bila po njenem mnenju potrebna bistvena sprememba zasnove in zakonodajnega okvira celotne politike EU v zvezi z zunanjimi ukrepi. V skladu s tem je bila izboljšana normativna ureditev, Komisija pa je sprejela ukrepe za okrepitev sodelovanja med humanitarnimi in razvojnimi službami ter drugimi izvajalci pomoči, zlasti na terenu ter v kriznih razmerah in razmerah državne nestabilnosti. |
| --- | --- |

6.64

Komisija je dala prednost povezovanju pomoči, sanacije in razvoja namesto podaljševanju ukrepov za odpravo izrednih razmer, za katero bi bila po njenem mnenju potrebna bistvena sprememba zasnove in zakonodajnega okvira celotne politike EU v zvezi z zunanjimi ukrepi. V skladu s tem je bila izboljšana normativna ureditev, Komisija pa je sprejela ukrepe za okrepitev sodelovanja med humanitarnimi in razvojnimi službami ter drugimi izvajalci pomoči, zlasti na terenu ter v kriznih razmerah in razmerah državne nestabilnosti.

| 6.65 | Komisija si je prizadevala obravnavati slabosti, odkrite v sistemu spremljanja, predvsem s strožjim izvajanjem svojih postopkov notranje kontrole ter z revizijo smernic za spremljanje. Sprejet je bil konkretnejši pristop k razvoju informacijskega sistema za primerljive stroške. GD ECHO pripravlja globalni sistem primerljivih stroškov na enoto, ki naj bi vključeval kritično maso podatkov o dejanskih stroških na enoto. Vendar se pričakuje, da bo sistem, ki se imenuje „Cost Observed for Results“ (COR), v uporabi v računalniškem okolju Hope/e-tool od leta 2012. |
| --- | --- |

6.65

Komisija si je prizadevala obravnavati slabosti, odkrite v sistemu spremljanja, predvsem s strožjim izvajanjem svojih postopkov notranje kontrole ter z revizijo smernic za spremljanje. Sprejet je bil konkretnejši pristop k razvoju informacijskega sistema za primerljive stroške. GD ECHO pripravlja globalni sistem primerljivih stroškov na enoto, ki naj bi vključeval kritično maso podatkov o dejanskih stroških na enoto. Vendar se pričakuje, da bo sistem, ki se imenuje „Cost Observed for Results“ (COR), v uporabi v računalniškem okolju Hope/e-tool od leta 2012.

| 6.65 | Oblikovanje modela, imenovanega “Cost of Observed Results” (COR), se bo začelo v letu 2011, ko bo vgrajen v orodje informacijske tehnologije (Hope/e-tool). Po fazi testiranja in vnosa podatkov naj bi se ta model začel uporabljati leta 2012. |
| --- | --- |

6.65

| 6.66 | Problem dostopa do dokumentacije za projekte, ki jih izvajajo agencije ZN, je Sodišče natančno preučilo v Posebnem poročilu št. 15/2009 (11). |
| --- | --- |

6.66

Problem dostopa do dokumentacije za projekte, ki jih izvajajo agencije ZN, je Sodišče natančno preučilo v Posebnem poročilu št. 15/2009 (11).

| 6.66 | Komisija je v celoti podprla zahteve Sodišča glede pridobitve ustreznih dokazil od organizacij ZN in to načelo je jasno določeno v okvirnem finančnem in upravnem sporazumu (FAFA). Če je Komisija obveščena o težavah, ki jih je imelo Sodišče v zvezi s tem, lahko pristopi k svojim partnerjem v ZN, da bi našla rešitev in zagotovila, da Sodišče prejme zahtevane informacije. |
| --- | --- |

6.66

Zaključki

| 6.67 | Komisija je upoštevala priporočila Sodišča in organov za razrešnico, čeprav je treba nekatere konkretne izboljšave sistema za spremljanje še uresničiti. Podrobneje to pomeni, da: |
| --- | --- |

6.67

Komisija je upoštevala priporočila Sodišča in organov za razrešnico, čeprav je treba nekatere konkretne izboljšave sistema za spremljanje še uresničiti. Podrobneje to pomeni, da:

6.67

| (a) | si Komisija s Soglasjem in akcijskim načrtom, svojo podporo Uradu ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti ter stalnim sodelovanjem z državami članicami prizadeva zagotoviti uspešnejše usklajevanje donatorjev. Vmesni pregled akcijskega načrta Soglasja, predviden leta 2010, bi moral sistematično prikazati, kako Komisija kar najbolje izkorišča pet primerjalnih prednosti, naštetih v Soglasju, v zvezi z usklajevanjem in komplementarnostjo donatorjev humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

(a)

si Komisija s Soglasjem in akcijskim načrtom, svojo podporo Uradu ZN za usklajevanje humanitarnih dejavnosti ter stalnim sodelovanjem z državami članicami prizadeva zagotoviti uspešnejše usklajevanje donatorjev. Vmesni pregled akcijskega načrta Soglasja, predviden leta 2010, bi moral sistematično prikazati, kako Komisija kar najbolje izkorišča pet primerjalnih prednosti, naštetih v Soglasju, v zvezi z usklajevanjem in komplementarnostjo donatorjev humanitarne pomoči;

| (a) | Komisija trenutno opravlja vmesni pregled akcijskega načrta Soglasje in končni rezultati bi morali biti na voljo do konca leta 2010. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | naj bi prestavitev Centra za nadzor in obveščanje v GD ECHO ustrezno reševala vprašanje usklajenosti pristopa obeh služb Evropske komisije; |
| --- | --- |

(b)

naj bi prestavitev Centra za nadzor in obveščanje v GD ECHO ustrezno reševala vprašanje usklajenosti pristopa obeh služb Evropske komisije;

| (b) | Vključitev centra za nadzor in obveščanje že prinaša pozitivne rezultate, kot sta dostopnost informacij v realnem času ob začetku naravnih in drugih nesreč ter tesnejše sodelovanje med tehničnimi strokovnjaki GD ECHO na terenu in strokovnjaki držav članic, dodeljenih za dejavnosti na področju civilne zaščite. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | naj bi nova finančna instrumenta, uvedena leta 2007, in sicer instrument za razvoj in sodelovanje ter instrument za stabilnost, Komisiji zagotovila orodje za obravnavo izziva, ki ga predstavlja povezovanje pomoči, sanacije in razvoja, s tem da bo v državah, ki prihajajo iz krize, uporabljala kombinacijo politik; |
| --- | --- |

(c)

naj bi nova finančna instrumenta, uvedena leta 2007, in sicer instrument za razvoj in sodelovanje ter instrument za stabilnost, Komisiji zagotovila orodje za obravnavo izziva, ki ga predstavlja povezovanje pomoči, sanacije in razvoja, s tem da bo v državah, ki prihajajo iz krize, uporabljala kombinacijo politik;

| (c) | Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava prispevek novih instrumentov k procesu prehoda. Za okrepitev teh prizadevanj je Komisija ustanovila medsektorsko skupino za prehod, da bi spodbudila enoten pogled, usklajene pristope in skupna stališča glede politik za “primere prehoda”, kjer so prisotni humanitarni in razvojni instrumenti ter instrumenti za stabilizacijo. Cilj je izboljšati politiko in izvajanje programov na terenu ter prispevati k mednarodni razpravi glede primerov prehoda. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | bo mogoče uspešnost in rezultate sistema COR ovrednotiti šele potem, ko se bo sistem v celoti izvajal, čeprav je razvoj tega sistema zahtevna in obetavna naloga. |
| --- | --- |

(d)

bo mogoče uspešnost in rezultate sistema COR ovrednotiti šele potem, ko se bo sistem v celoti izvajal, čeprav je razvoj tega sistema zahtevna in obetavna naloga.

| (d) | Komisija se strinja z izjavo Sodišča in namerava zagotoviti prve rezultate do konca leta 2011. |
| --- | --- |

(d)

NADALJNJE UKREPANJE PO POSEBNEM POROČILU št. 6/2006 O OKOLJSKIH VIDIKIH RAZVOJNEGA SODELOVANJA KOMISIJE

Uvod

| 6.68 | Leta 2006 je Sodišče objavilo Posebno poročilo št. 6/2006 – Okoljski vidiki razvojnega sodelovanja Komisije (12). Med revizijo sta bila pregledana oba okoljska programa, ki ju financira Komisija, pregledano pa je bilo tudi, kako Komisija vključuje okolje v vse svoje razvojno sodelovanje. |
| --- | --- |

6.68

Leta 2006 je Sodišče objavilo Posebno poročilo št. 6/2006 – Okoljski vidiki razvojnega sodelovanja Komisije (12). Med revizijo sta bila pregledana oba okoljska programa, ki ju financira Komisija, pregledano pa je bilo tudi, kako Komisija vključuje okolje v vse svoje razvojno sodelovanje.

| 6.69 | Petnajst priporočil Sodišča Komisiji, ki sta jih podprla Svet in Parlament, je zajemalo tri glavna področja: uvedbo celovite strategije za okolje in spremljanje njenega izvajanja, izboljšanje uspešnosti vključevanja okolja v druga področja ter izboljšanje uspešnosti okoljskih projektov. |
| --- | --- |

6.69

Petnajst priporočil Sodišča Komisiji, ki sta jih podprla Svet in Parlament, je zajemalo tri glavna področja: uvedbo celovite strategije za okolje in spremljanje njenega izvajanja, izboljšanje uspešnosti vključevanja okolja v druga področja ter izboljšanje uspešnosti okoljskih projektov.

| 6.70 | Poleg tega je Parlament priporočil, naj Komisija več uporablja priznane strokovnjake organov za nacionalno pomoč držav članic in zasebnih družb, ki imajo priznane izkušnje kot partnerji teh organov pri vodenju okoljskih projektov v okviru nacionalnih razvojnih programov (13). |
| --- | --- |

6.70

Poleg tega je Parlament priporočil, naj Komisija več uporablja priznane strokovnjake organov za nacionalno pomoč držav članic in zasebnih družb, ki imajo priznane izkušnje kot partnerji teh organov pri vodenju okoljskih projektov v okviru nacionalnih razvojnih programov (13).

Nadaljnje ukrepanje po priporočilih

| 6.71 | Na podlagi posebnega poročila Sodišča so službe Komisije dale prednost novi celoviti okoljski strategiji in do konca leta 2006 pripravile osnutek zasnove strategije. Vendar se je zaradi spremenjenih prioritet Komisije nadaljnje delo pri strategiji zavleklo, tako da so bili elementi za pripravo nove strategije prikazani v delovnem dokumentu služb Komisije (14) šele aprila 2009. Svet je pozdravil ta dokument in junija 2009 pozval Komisijo, naj pripravi celovit strateški dokument EU za leto 2011. Marca 2010 so bile Komisija in države članice v začetni fazi pripravljanja delovnega programa za oblikovanje nove strategije. |
| --- | --- |

6.71

Na podlagi posebnega poročila Sodišča so službe Komisije dale prednost novi celoviti okoljski strategiji in do konca leta 2006 pripravile osnutek zasnove strategije. Vendar se je zaradi spremenjenih prioritet Komisije nadaljnje delo pri strategiji zavleklo, tako da so bili elementi za pripravo nove strategije prikazani v delovnem dokumentu služb Komisije (14) šele aprila 2009. Svet je pozdravil ta dokument in junija 2009 pozval Komisijo, naj pripravi celovit strateški dokument EU za leto 2011. Marca 2010 so bile Komisija in države članice v začetni fazi pripravljanja delovnega programa za oblikovanje nove strategije.

| 6.71 | Zamuda pri pripravi strategije je nastala zaradi sprememb v prednostnih nalogah, pri čemer naj se okoljska strategija ne bi več izdajala kot samostojno sporočilo, temveč kot priloga k obsežnejšemu sporočilu o vključevanju vseh medsektorskih vprašanj (ne samo okoljskih), ki naj bi bilo predvidoma sprejeto do konca leta 2008. Ta novi pristop je bil predlagan z namenom zmanjšanja števila sporočil Komisije, vendar je bil sčasoma opuščen zaradi težav z združevanjem različnih medsektorskih vprašanj v en dokument in zaradi potrebe po pristopu, ki je bolj osredotočen na okolje. Septembra 2009 je bil sklican sestanek z državami članicami (in civilno družbo), da bi skupaj začeli pripravo nove strategije. |
| --- | --- |

6.71

| 6.72 | Septembra 2006 je Komisija vzpostavila operativni okvir za pripravo svoje nove okoljske strategije, ko je ustanovila medsektorsko skupino pod vodstvom GD za razvoj, v kateri so bili predstavniki ustreznih generalnih direktoratov. Komisija je zaprosila za tehnično pomoč pri opredelitvi mogočih kazalnikov uspešnosti za vključevanje okoljskih vidikov, ki bi jih lahko uporabili v novi okoljski strategiji leta 2006. Celovito oceno uspešnosti Komisije pri vključevanju okoljskih vidikov je glede na opredeljene kazalnike in metodologijo tehnična pomoč prvič pripravila šele leta 2009. |
| --- | --- |

6.72

Septembra 2006 je Komisija vzpostavila operativni okvir za pripravo svoje nove okoljske strategije, ko je ustanovila medsektorsko skupino pod vodstvom GD za razvoj, v kateri so bili predstavniki ustreznih generalnih direktoratov. Komisija je zaprosila za tehnično pomoč pri opredelitvi mogočih kazalnikov uspešnosti za vključevanje okoljskih vidikov, ki bi jih lahko uporabili v novi okoljski strategiji leta 2006. Celovito oceno uspešnosti Komisije pri vključevanju okoljskih vidikov je glede na opredeljene kazalnike in metodologijo tehnična pomoč prvič pripravila šele leta 2009.

| 6.72 | Vzpostavljeni so bili ključni količinski kazalniki v zvezi z obstoječo strategijo za vključevanje okoljskih vprašanj – kot je zahtevalo Sodišče – ki se spremljajo od leta 2006. Ti kazalniki so povezani z uporabo orodij, kot so okoljski profili pri pripravi državnih in regionalnih strategij, in okoljskimi ocenami v zvezi s programi in projekti, količino zagotovljenega usposabljanja ter številom osebja, ki se usposablja. Kakovostni kazalniki za oceno vključevanja okolja med oblikovanjem projektov so bili opredeljeni in uporabljeni v prvi pilotni naknadni oceni, izvedeni v letu 2009. |
| --- | --- |

6.72

| 6.73 | Komisija ni izvedla posebnega pregleda zaradi ocene svojih notranjih zmogljivosti za izvajanje okoljske strategije. Povečanja zmogljivosti se je lotila predvsem z obsežnim programom usposabljanja in izdajo podrobnejših navodil za svoje uslužbence. Poleg tega je bilo v ključnih enotah na sedežu Komisije zaposlenih omejeno število dodatnih uslužbencev, predvsem za delo v zvezi s podnebnimi spremembami v okviru razvojnega sodelovanja. |
| --- | --- |

6.73

Komisija ni izvedla posebnega pregleda zaradi ocene svojih notranjih zmogljivosti za izvajanje okoljske strategije. Povečanja zmogljivosti se je lotila predvsem z obsežnim programom usposabljanja in izdajo podrobnejših navodil za svoje uslužbence. Poleg tega je bilo v ključnih enotah na sedežu Komisije zaposlenih omejeno število dodatnih uslužbencev, predvsem za delo v zvezi s podnebnimi spremembami v okviru razvojnega sodelovanja.

| 6.73 | V okviru kadrovske politike “ničelne rasti” Komisije, in kot je priznalo Sodišče, je urad EuropeAid poudarjal krepitev nestrokovne usposobljenosti osebja namesto izvajanja posebnega pregleda svojih notranjih zmogljivosti. Ta pristop je dosledno izvajal v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

6.73

| 6.74 | Navodila za zaposlene za vključevanje okoljskih vprašanj v razvojno pomoč so bila izdana konec leta 2006 in nato leta 2009 posodobljena zaradi boljšega upoštevanja podnebnih sprememb. Vendar so svetovalci Urada za sodelovanje EuropeAid leta 2009 med pregledom ugotovili, da je v približno 50 % pregledanih projektov v fazi njihovega oblikovanja mogoče še izboljšati vključevanje okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

6.74

Navodila za zaposlene za vključevanje okoljskih vprašanj v razvojno pomoč so bila izdana konec leta 2006 in nato leta 2009 posodobljena zaradi boljšega upoštevanja podnebnih sprememb. Vendar so svetovalci Urada za sodelovanje EuropeAid leta 2009 med pregledom ugotovili, da je v približno 50 % pregledanih projektov v fazi njihovega oblikovanja mogoče še izboljšati vključevanje okoljskih vidikov.

| 6.74 | Naknadni pregled – ki je bil pilotni – je bil del ukrepa za stalno izboljševanje v fazi oblikovanja projektov. |
| --- | --- |

6.74

| 6.75 | Veliko uslužbencev Komisije se je udeležilo usposabljanja o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja, v katerega je Komisija vložila veliko sredstev. To usposabljanje je od leta 2009 obvezno za operativne uslužbence Urada za sodelovanje EuropeAid, ne pa tudi za uslužbence GD za razvoj in GD za zunanje odnose. |
| --- | --- |

6.75

Veliko uslužbencev Komisije se je udeležilo usposabljanja o okoljskih vidikih razvojnega sodelovanja, v katerega je Komisija vložila veliko sredstev. To usposabljanje je od leta 2009 obvezno za operativne uslužbence Urada za sodelovanje EuropeAid, ne pa tudi za uslužbence GD za razvoj in GD za zunanje odnose.

| 6.75 | Usposabljanje v zvezi z vključevanjem okolja je zdaj obvezno za vse operativno osebje urada EuropeAid, ki dela na sedežu ali je napoteno na delegacije. To je bilo en izmed najbolje obiskanih usposabljanj v letu 2009 z več kot 400 udeleženci. Od leta 2005 se izvaja obsežen program seminarjev za usposabljanje, vključno z okoli 50 regionalnimi seminarji, ki so jih organizirale sodelujoče države, in večjim številom seminarjev, organiziranih na sedežu. |
| --- | --- |

6.75

| 6.76 | Komisija še ni opravila celovite ocene svoje okoljske pomoči, ki bi zajemala programe in vključevanje okoljskih vprašanj. Osrednjo podatkovno zbirko za vse ocenjene okoljske projekte je treba šele vzpostaviti. Okoljski vidiki sistema Komisije za spremljanje projektov so bili sicer razširjeni, vendar ta poročila o spremljanju še niso bila ocenjena z okoljskega stališča. |
| --- | --- |

6.76

Komisija še ni opravila celovite ocene svoje okoljske pomoči, ki bi zajemala programe in vključevanje okoljskih vprašanj. Osrednjo podatkovno zbirko za vse ocenjene okoljske projekte je treba šele vzpostaviti. Okoljski vidiki sistema Komisije za spremljanje projektov so bili sicer razširjeni, vendar ta poročila o spremljanju še niso bila ocenjena z okoljskega stališča.

| 6.76 | Ocena vključevanja okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje je načrtovana za leto 2011. Centralna baza podatkov za ocene posameznih okoljskih projektov je v razvoju in bo začela delovati leta 2011. V letih 2005 in 2009 so bila izdelana poročila o oceni v rezultate usmerjenega spremljanja s poudarkom na okoljskih projektih za Latinsko Ameriko. Ocene sodelovanja z Evropsko komisijo po posameznih državah so obravnavale okoljske vidike kot del medsektorskih vprašanj. |
| --- | --- |

6.76

| 6.77 | Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje prepoznavanja projektov, ki so povezani z okoljem, vendar še vedno ne more natančno oceniti zneska odhodkov, povezanih z okoljem. Sistem za približno oceno odhodkov je bil uveden za projekte, pomembne za podnebje, ne pa tudi za druga področja, zlasti biotsko raznovrstnost in širjenje puščav. |
| --- | --- |

6.77

Komisija je sprejela ukrepe za izboljšanje prepoznavanja projektov, ki so povezani z okoljem, vendar še vedno ne more natančno oceniti zneska odhodkov, povezanih z okoljem. Sistem za približno oceno odhodkov je bil uveden za projekte, pomembne za podnebje, ne pa tudi za druga področja, zlasti biotsko raznovrstnost in širjenje puščav.

| 6.77 | Urad EuropeAid je izboljšal svoje zmogljivosti za opredelitev in sledenje odhodkov za okoljske projekte, vendar ostaja izračun točnih zneskov, dodeljenih okoljskim ciljem znotraj ukrepov, ki so prvotno namenjeni izpolnjevanju drugih političnih ciljev, še vedno zelo zahtevna naloga. Z Odborom za razvojno pomoč pri OECD potekajo razprave o tem, kako bi lahko kvalitativne podatke na podlagi Rio označevalcev najlažje pretvorili v finančne podatke. |
| --- | --- |

6.77

| 6.78 | Državni okoljski profili so bili pripravljeni za skoraj vse nacionalne strateške dokumente in priloženi tem dokumentom, v same nacionalne strateške dokumente pa so bili vključeni tudi posebni deli o okolju. Vendar je kakovost državnih okoljskih profilov različna, njihov vpliv na splošne nacionalne strateške dokumente pa običajno še vedno omejen. Smernice za vmesni pregled nacionalnih strateških dokumentov, ki je potekal med izvajanjem teh nadaljnjih ukrepov, spodbujajo večje poudarjanje okolja v nacionalnih strateških dokumentih in dajejo posebno prednost vključevanju vprašanj podnebnih sprememb v revidirane nacionalne strateške dokumente. |
| --- | --- |

6.78

Državni okoljski profili so bili pripravljeni za skoraj vse nacionalne strateške dokumente in priloženi tem dokumentom, v same nacionalne strateške dokumente pa so bili vključeni tudi posebni deli o okolju. Vendar je kakovost državnih okoljskih profilov različna, njihov vpliv na splošne nacionalne strateške dokumente pa običajno še vedno omejen. Smernice za vmesni pregled nacionalnih strateških dokumentov, ki je potekal med izvajanjem teh nadaljnjih ukrepov, spodbujajo večje poudarjanje okolja v nacionalnih strateških dokumentih in dajejo posebno prednost vključevanju vprašanj podnebnih sprememb v revidirane nacionalne strateške dokumente.

| 6.78 | Kakovost državnih okoljskih profilov in njihov vpliv na nacionalne strateške dokumente sta še vedno spremenljiva, vendar se nekateri državni okoljski profili posodabljajo na podlagi smernic o vključevanju okolja in zaradi boljše obravnave vprašanj podnebnih sprememb, medtem ko so smernice za vmesni pregled vplivale na večje upoštevanje okoljskih vprašanj in vprašanj v zvezi s podnebnimi spremembami v nacionalnih strateških dokumentih, zlasti v državah, ki so vključene v instrument za razvojno sodelovanje. |
| --- | --- |

6.78

| 6.79 | Komisija je uvedla usmeritve za vključevanje okoljskih vprašanj v dejavnosti proračunske podpore. Vendar so v praksi skladnost z okoljskimi predpisi in okoljski kazalniki še vedno redko vključeni v programe proračunske podpore, strateške okoljske ocene pa so bile izvedene le v nekaj primerih. |
| --- | --- |

6.79

Komisija je uvedla usmeritve za vključevanje okoljskih vprašanj v dejavnosti proračunske podpore. Vendar so v praksi skladnost z okoljskimi predpisi in okoljski kazalniki še vedno redko vključeni v programe proračunske podpore, strateške okoljske ocene pa so bile izvedene le v nekaj primerih.

| 6.79 | Nove smernice o proračunski podpori bodo objavljene leta 2011 in bodo vključevale nova navodila za medsektorska vprašanja. Kljub vključitvi posebnih okoljskih kazalnikov poteka politični dialog o okoljskih vprašanjih v številnih državah v okviru skupnih programov donatorjev, ki sledijo dejavnostim splošne proračunske podpore. Da bi bile strateške okoljske ocene učinkovite, zahtevajo upoštevanje lokalne ravni in vključitev partnerskih držav, zato jih ni mogoče vsiliti. |
| --- | --- |

6.79

| 6.80 | Čeprav so bili s smernicami Komisije uvedeni posebni postopki za pregled usklajenosti z okoljsko zakonodajo za vse projekte, je EuropeAid delegacijam prepustil odločitev o tem, ali bodo uvedle okoljske kontaktne točke za preverjanje teh postopkov. Zaradi omejitev zaposlovanja strokovnjaki za okolje EuropeAid ne morejo preveriti pregleda usklajenosti z okoljsko zakonodajo pri vseh predlogih projektov. |
| --- | --- |

6.80

Čeprav so bili s smernicami Komisije uvedeni posebni postopki za pregled usklajenosti z okoljsko zakonodajo za vse projekte, je EuropeAid delegacijam prepustil odločitev o tem, ali bodo uvedle okoljske kontaktne točke za preverjanje teh postopkov. Zaradi omejitev zaposlovanja strokovnjaki za okolje EuropeAid ne morejo preveriti pregleda usklajenosti z okoljsko zakonodajo pri vseh predlogih projektov.

| 6.81 | Komisija je uvedla tudi smernice za izvajanje presoje vplivov na okolje med fazo oblikovanja projektov in med nadaljnjim ukrepanjem po priporočilih iz presoje vplivov na okolje. Vendar zahteva po izvedbi presoje vplivov na okolje ni vselej izpolnjena, kot je ugotovljeno v pregledu EuropeAid iz leta 2009, omenjenem v odstavku 6.77. |
| --- | --- |

6.81

Komisija je uvedla tudi smernice za izvajanje presoje vplivov na okolje med fazo oblikovanja projektov in med nadaljnjim ukrepanjem po priporočilih iz presoje vplivov na okolje. Vendar zahteva po izvedbi presoje vplivov na okolje ni vselej izpolnjena, kot je ugotovljeno v pregledu EuropeAid iz leta 2009, omenjenem v odstavku 6.77.

| 6.81 | Urad EuropeAid je oblikoval obvestila in navodila, ki se med drugim sklicujejo na podpiranje upravljanja naravnih virov na ravni skupnosti. Številni programi Komisije spodbujajo pobude glede upravljanja naravnih virov na lokalni ravni. Tematski program za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov, vključno z energijo, se izrecno sklicuje na sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar je bilo zajeto v razpisih za zbiranje predlogov, ki so upoštevali „zaščito lastništva posesti in pravic lokalnih skupnosti, vključno z avtohtonim prebivalstvom“ v okviru gospodarjenja z gozdovi. |
| --- | --- |

6.81

| 6.82 | Pri okoljskem tematskem programu (15) se je vloga delegacij pri ocenjevanju predlogov projektov povečala. Priročnik za vključevanje okoljskih vidikov vsebuje smernice za projekte iz nacionalnih strateških dokumentov, ki naj bi zagotovile upoštevanje lokalnih razmer pri zasnovi projektov. |
| --- | --- |

6.82

Pri okoljskem tematskem programu (15) se je vloga delegacij pri ocenjevanju predlogov projektov povečala. Priročnik za vključevanje okoljskih vidikov vsebuje smernice za projekte iz nacionalnih strateških dokumentov, ki naj bi zagotovile upoštevanje lokalnih razmer pri zasnovi projektov.

| 6.83 | Kot del procesa poenostavljanja finančnega poslovodenja Komisije sta bila spremenjena finančna uredba in praktični vodnik, tako da bi bili postopki javnega naročanja enostavnejši, njihova izvedba pa hitrejša. |
| --- | --- |

6.83

Kot del procesa poenostavljanja finančnega poslovodenja Komisije sta bila spremenjena finančna uredba in praktični vodnik, tako da bi bili postopki javnega naročanja enostavnejši, njihova izvedba pa hitrejša.

| 6.84 | V okoljskih smernicah EuropeAid je omenjeno, da je treba posvetiti pozornost zagotavljanju pomoči lokalnim skupnostim pri iskanju trajnostnih načinov uporabe lokalnih naravnih virov, vendar ne vsebujejo posebnih navodil o tem, kako to storiti. |
| --- | --- |

6.84

V okoljskih smernicah EuropeAid je omenjeno, da je treba posvetiti pozornost zagotavljanju pomoči lokalnim skupnostim pri iskanju trajnostnih načinov uporabe lokalnih naravnih virov, vendar ne vsebujejo posebnih navodil o tem, kako to storiti.

| 6.84 | Urad EuropeAid je oblikoval številna obvestila za spodbujanje trajnostnega razvoja s poudarkom na pristopih na ravni skupnosti. Poleg tega se tematski program za okolje izrecno sklicuje na sodelovanje z lokalnimi skupnostmi, kar je bilo med drugim zajeto v razpisih za zbiranje predlogov, ki so upoštevali “zaščito lastništva posesti in pravic lokalnih skupnosti, vključno z avtohtonim prebivalstvom” v okviru gospodarjenja z gozdovi. |
| --- | --- |

6.84

| 6.85 | Komisija ni pripravila skupne ocene uspešnosti različnih instrumentov pomoči pri varstvu okolja, vendar EuropeAid zaključuje študijo o razvoju sektorskih pristopov in obravnava tudi možnost ustanovitve skrbniških skladov EU, ki bi se lahko uporabljali za varstvo okolja. |
| --- | --- |

6.85

Komisija ni pripravila skupne ocene uspešnosti različnih instrumentov pomoči pri varstvu okolja, vendar EuropeAid zaključuje študijo o razvoju sektorskih pristopov in obravnava tudi možnost ustanovitve skrbniških skladov EU, ki bi se lahko uporabljali za varstvo okolja.

| 6.85 | Raziskava Komisije o sektorskih pristopih na področju okolja in naravnih virov je bila zaključena v tesnem sodelovanju s številnimi razvojnimi agencijami EU, v pripravi pa je nekaj programov v podporo sektorske politike Komisije na tem področju. Očitno gre za nov tok dogodkov glede na preteklost. V okviru predlogov za spremembo finančne uredbe bo zdaj morda možno ustanoviti skrbniške sklade EU in vzpostavljeni so bili sporazumi o prenosu, da se državam članicam EU omogoči, da prispevajo h globalnemu zavezništvu o podnebnih spremembah (GCCA), ki ga upravlja Komisija. Inovativni mehanizmi financiranja za okolje vključujejo tudi vzpostavitev zasebno-javnih partnerstev ter združevanje posojil in nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

6.85

| 6.86 | Komisija za izvajanje svojih okoljskih programov še naprej uporablja strokovno znanje držav članic in zasebnih podjetij, poleg tega pa je povečala možnosti za sodelovanje zasebnega sektorja v tematskem programu Okolje in trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri, vključno z energijo. |
| --- | --- |

6.86

Komisija za izvajanje svojih okoljskih programov še naprej uporablja strokovno znanje držav članic in zasebnih podjetij, poleg tega pa je povečala možnosti za sodelovanje zasebnega sektorja v tematskem programu Okolje in trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri, vključno z energijo.

| 6.86 | Komisija pri izvajanju svoje okoljske strategije še naprej uporablja strokovno znanje držav članic in zasebnih podjetij. |
| --- | --- |

6.86

Zaključki

| 6.87 | Komisija je dosegla pomemben napredek pri izvajanju obširnih priporočil Sodišča. To velja zlasti v zvezi s krepitvijo lastnih zmogljivosti z usposabljanjem zaposlenih in smernicami zanje. Kljub temu je pregled EuropeAid iz leta 2009 opozoril na slabosti pri izvajanju nekaterih novih postopkov za vključevanje okoljskih vprašanj. |
| --- | --- |

6.87

Komisija je dosegla pomemben napredek pri izvajanju obširnih priporočil Sodišča. To velja zlasti v zvezi s krepitvijo lastnih zmogljivosti z usposabljanjem zaposlenih in smernicami zanje. Kljub temu je pregled EuropeAid iz leta 2009 opozoril na slabosti pri izvajanju nekaterih novih postopkov za vključevanje okoljskih vprašanj.

| 6.87 | Komisija pozdravlja priznanje znatnega napredka, ki je bil dosežen pri vključevanju okoljskih vprašanj v portfelj zunanje pomoči Komisije. Naknadni pregled – ki je bil pilotni – je bil del ukrepa za stalno izboljševanje. Ta proces je vključeval pregled postopkov vzajemnega ocenjevanja (skupina za zagotavljanje kakovosti), ki so uvedli jasnejše kazalnike glede obravnavanja okoljskih vidikov pri pripravi predlogov projektov. |
| --- | --- |

6.87

| 6.88 | Na več področij bo za popolno uveljavitev priporočil treba storiti še več. Nova celovita okoljska strategija je še vedno v pripravi, vendar mora biti končana do leta 2011, da bo lahko uporabljena v naslednjem krogu načrtovanja programov. To strategijo je treba okrepiti z nadaljnjim delom pri pripravi okoljskih kazalnikov uspešnosti ter skupni oceni uspešnosti vključevanja okoljskih vprašanj in okoljskih programov, vključno z vlogo različnih instrumentov. Prav tako bo treba posvečati več pozornosti vključevanju okoljskih vprašanj v programe proračunske podpore. |
| --- | --- |

6.88

Na več področij bo za popolno uveljavitev priporočil treba storiti še več. Nova celovita okoljska strategija je še vedno v pripravi, vendar mora biti končana do leta 2011, da bo lahko uporabljena v naslednjem krogu načrtovanja programov. To strategijo je treba okrepiti z nadaljnjim delom pri pripravi okoljskih kazalnikov uspešnosti ter skupni oceni uspešnosti vključevanja okoljskih vprašanj in okoljskih programov, vključno z vlogo različnih instrumentov. Prav tako bo treba posvečati več pozornosti vključevanju okoljskih vprašanj v programe proračunske podpore.

| 6.88 | Komisija in države članice EU sodelujejo pri oblikovanju prvega osnutka okoljske strategije, ki naj bi bil pripravljen v začetku leta 2011 in bo sprejet v drugi polovici leta 2011.

  Komisija namerava nadaljevati delo na kazalnikih za spremljanje učinkovitosti nove okoljske strategije in oceno vključevanja vprašanj okolja v dejavnosti. Celovita ocena vključevanja okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje je načrtovana za leto 2011. Če bodo rezultati ocene pravočasno na voljo, bodo vključeni v oblikovanje nove strategije EU. Nove smernice o proračunski podpori so prav tako načrtovane za leto 2011 in bodo vključevale nova navodila za medsektorska vprašanja. Komisija si bo pri svojem delu še naprej prizadevala za tesno usklajevanje z državami članicami EU v podporo programu učinkovitosti pomoči. |
| --- | --- |

6.88

Komisija namerava nadaljevati delo na kazalnikih za spremljanje učinkovitosti nove okoljske strategije in oceno vključevanja vprašanj okolja v dejavnosti. Celovita ocena vključevanja okoljskih vprašanj v razvojno sodelovanje je načrtovana za leto 2011. Če bodo rezultati ocene pravočasno na voljo, bodo vključeni v oblikovanje nove strategije EU. Nove smernice o proračunski podpori so prav tako načrtovane za leto 2011 in bodo vključevale nova navodila za medsektorska vprašanja. Komisija si bo pri svojem delu še naprej prizadevala za tesno usklajevanje z državami članicami EU v podporo programu učinkovitosti pomoči.

---

(1)  O pomoči, zagotovljeni prek evropskih razvojnih skladov, se poroča posebej, saj se ne financira iz splošnega proračuna.

(2)  Z začetkom veljavnosti Pogodbe EU, spremenjene z Lizbonsko pogodbo, so delegacije Komisije postale delegacije Evropske unije.

(3)  Phare je bil glavni finančni instrument predpristopne strategije za srednje- in vzhodnoevropske države. Program CARDS je Pomoč Skupnosti za obnovo, razvoj in stabilizacijo na Balkanu.

(4)  UL L 163, 2.7.1996, str. 1.

(5)  Naknadne kontrole pri GD RELEX.

(6)  Prenos upravljavskih pristojnosti Komisije v okviru procesa decentralizacije.

(7)  Neprofitne organizacije, specializirane za tehnično in komercialno upravljanje blaga in storitev, potrebno za izvajanje humanitarnih ukrepov.

(8)  Dolgoročnejše ukrepe Komisije na tem področju je Računsko sodišče preučilo v Posebnem poročilu št. 6/2008 – Pomoč Evropske komisije za sanacijo po cunamiju in hurikanu Mitch.

(9)  Evropski svet, Skupna izjava – Evropsko soglasje o humanitarni pomoči (UL C 25, 30.1.2008).

(10)  Spaak, M. in Otto, R.: Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level (študija o načrtovanju usklajevanja na področju donatorstva (humanitarna pomoč) na terenu), Channel research, julij 2009.

(11)  Posebno poročilo št. 15/2009 – Pomoč Evropske unije, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov: odločanje in spremljanje.

(12)  UL C 235, 29.9.2006, str. 1.

(13)  Odstavek 233 resolucije Parlamenta o razrešnici (UL L 187, 15.7.2008, str. 50).

(14)  Improving Environmental Integration in Development Cooperation (boljše vključevanje okoljskih vidikov v razvojno sodelovanje). SEC(2009) 555, 21.4.2009.

(15)  Tematski program Okolje in trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri, vključno z energijo.

(16)  V skladu s členom 53 finančne uredbe se neposredno centralizirano upravljanje uporablja, kadar službe Komisije same izvršujejo proračun, posredno centralizirano upravljanje pa takrat, kadar Komisija izvrševanje proračuna prenese v skladu s členi 54 do 57 finančne uredbe.

(17)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

PRILOGA 6.1

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | RELEX | ELARG | ECHO | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| Predplačila | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| Vmesna/končna plačila | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE |
| (v % in po številu transakcij) |
| Analiza po vrstah odhodkov |
| Predplačila | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Vmesna/končna plačila | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analiza transakcij po vrstah napak |
| Količinsko neopredeljive napake | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Količinsko opredeljive napake | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| ki zadevajo: | upravičenost | 100 % | {4} | NR | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| nastanek | 0 % | {0} | NR | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| točnost | 0 % | {0} | NR | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % do 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EuropeAid

RELEX

ELARG

ECHO

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

117

11

38

14

180

180

145

Predplačila

57

2

13

11

83

71

46

Vmesna/končna plačila

60

9

25

3

97

109

99

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE

(v % in po številu transakcij)

Analiza po vrstah odhodkov

Predplačila

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Vmesna/končna plačila

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analiza transakcij po vrstah napak

Količinsko neopredeljive napake

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Količinsko opredeljive napake

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

ki zadevajo:

upravičenost

100 %

{4}

NR

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

nastanek

0 %

{0}

NR

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

točnost

0 %

{0}

NR

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

2 % do 5 %

X

X

X

> 5 %

PRILOGA 6.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA ZUNANJO POMOČ, RAZVOJ IN ŠIRITEV

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Ključne notranje kontrole (Komisija) | Skupna ocena |
| --- | --- | --- |
| Predhodne kontrole | Spremljanje in nadzor | Zunanje revizije | Notranja revizija |
| EuropeAid
   (1) | sedež | | | | | |
| delegacije | | | | NR | |
| GD RELEX | | | (2) | | |
| GD ELARG | | | (2) | | |
| GD ECHO | | | | | |

Zadevni sistem

Ključne notranje kontrole (Komisija)

Skupna ocena

Predhodne kontrole

Spremljanje in nadzor

Zunanje revizije

Notranja revizija

EuropeAid
   (1)

sedež

delegacije

NR

GD RELEX

(2)

GD ELARG

(2)

GD ECHO

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda:

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni ocenjeno

---

(1)  Ta ocena ustreza oceni, objavljeni v poročilu o ERS.

(2)  Naknadne kontrole.

PRILOGA 6.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA ZUNANJO POMOČ, RAZVOJ IN ŠIRITEV

| Glavni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid | brez pridržkov | NR | EuropeAid je vzpostavil celovito strategijo za kontrolo in še naprej uvajal pomembne izboljšave v zasnovi in uporabi svojih nadzornih in kontrolnih sistemov. Vendar je Sodišče pri reviziji ugotovilo, da se pri nekaterih kontrolah še vedno pojavljajo slabosti in da so na plačila vplivale pomembne napake. | B |
| RELEX | s pridržki | Pomembne slabosti v zvezi z neustreznimi kontrolami za ublažitev tveganja zaradi zagotovila o odhodkih, ki jih upravljajo misije za skupno zunanjo in varnostno politiko, ter pomembne slabosti v zvezi z ustreznostjo naknadnih kontrol zaradi pridobitve dodatnega zagotovila za dopolnitev drugih elementov kontrolnega sistema. | Treba je še odpraviti pomembne pomanjkljivosti, ugotovljene v zvezi z naknadnimi kontrolami, ki so del nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX za zagotavljanje pravilnosti transakcij. | A |
| ELARG | brez pridržkov | NR | | A |
| ECHO | brez pridržkov | NR | | A |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

EuropeAid

brez pridržkov

NR

EuropeAid je vzpostavil celovito strategijo za kontrolo in še naprej uvajal pomembne izboljšave v zasnovi in uporabi svojih nadzornih in kontrolnih sistemov. Vendar je Sodišče pri reviziji ugotovilo, da se pri nekaterih kontrolah še vedno pojavljajo slabosti in da so na plačila vplivale pomembne napake.

B

RELEX

s pridržki

Pomembne slabosti v zvezi z neustreznimi kontrolami za ublažitev tveganja zaradi zagotovila o odhodkih, ki jih upravljajo misije za skupno zunanjo in varnostno politiko, ter pomembne slabosti v zvezi z ustreznostjo naknadnih kontrol zaradi pridobitve dodatnega zagotovila za dopolnitev drugih elementov kontrolnega sistema.

Treba je še odpraviti pomembne pomanjkljivosti, ugotovljene v zvezi z naknadnimi kontrolami, ki so del nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX za zagotavljanje pravilnosti transakcij.

A

ELARG

brez pridržkov

NR

A

ECHO

brez pridržkov

NR

A

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 6.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREDHODNIH OPAŽANJIH ZA ZUNANJO POMOČ, RAZVOJ IN ŠIRITEV

| Opažanja Sodišča | Izvedeni ukrepi | Analiza Sodišča |
| --- | --- | --- |
| Zunanji odnosi in razvoj |
| 1.   Spremljanje in podpora organizacij, pristojnih za izvajanje projektov, ki jih financira EU |
| V zvezi s predhodnimi pregledi so bile ugotovljene slabosti, ki so vključevale nezadovoljivo spremljanje organizacij, pristojnih za izvajanje projektov, ki jih financira EU, in podporo zanje.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavka 8.22 in 8.35) | Priprava orodij za finančno poslovodenje za izvajalske organizacije. | Glej poročilo o ERS, Priloga 4, vrstica 2. |
| 2.   Plačila proračunske podpore |
| V zvezi s predhodnimi pregledi so bile pri plačilih proračunske podpore ugotovljene slabosti v procesih preverjanja izpolnjevanja plačilnih pogojev.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.22) | Splošna zavest v službah Komisije o potrebi po zagotavljanju bolj strukturiranega in formalnega pristopa pri ocenjevanju plačil proračunske podpore, vključno z večjo vlogo preverjanja v procesu odobravanja plačil, ki ga izvajajo uslužbenci, pristojni za finance in pogodbe. | Glej poročilo o ERS, Priloga 4, vrstica 9. |
| 3.   Sistem zunanjih revizij |
| V zvezi z uporabo zunanjih revizij, ene od najpomembnejših sestavin okvira notranje kontrole EuropeAid, je Sodišče ugotovilo izboljšave v procesih. Vendar ugotavlja, da te kontrole na splošno ostajajo delno uspešne.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavka 8.23 in 8.24) | Reforme obstoječe revizijske metodologije, uvedene po letu 2007, dopolnjene z obsežno revizijo metodologije za pripravo letnih načrtov revizije. | Glej poročilo o ERS, Priloga 4, vrstica 3. |
| 4.   Proces obvladovanja tveganja |
| Ugotovljeno je bilo, da je proces obvladovanja tveganja delno uspešen.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.23) | Stalna prizadevanja za boljšo ozaveščenost o procesu obvladovanja tveganja. | Proces obvladovanja tveganja je bil na splošno ocenjen kot uspešen. |
| 5.   Naknadne kontrole |
| V zvezi z naknadnimi kontrolami kot sestavino nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX za zagotavljanje pravilnosti transakcij so bile ugotovljene pomembne pomanjkljivosti.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.25) | Natančno spremljanje izvajanja letnih načrtov naknadnih kontrol. | Kljub prizadevanjem in doslej doseženemu napredku je treba odpraviti še pomembne slabosti. |
| Širitev |
| 6.   Oddelek za notranjo revizijo |
| Ugotovljeno je bilo, da večletni program Oddelka za notranjo revizijo ni bil dovolj dobro razvit.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.27) | Leta 2009 je Oddelek za notranjo revizijo oblikoval večletni program svojih dejavnosti. | Sodišče meni, da je GD ELARG to ugotovitev ustrezno obravnaval. |
| 7.   Naknadne kontrole projektov, ki se upravljajo centralizirano |
| Ugotovljeno je bilo, da GD ELARG ni imel posebne strategije za naknadne kontrole projektov, ki se upravljajo centralizirano.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.27) | Leta 2009 je GD ELARG razvil strategijo za naknadne kontrole projektov, ki se upravljajo centralizirano. | Sodišče pozdravlja pobudo GD ELARG, vendar se bo nova strategija začela uporabljati šele leta 2010 in je njeno uspešnost treba šele dokazati. |
| 8.   Mogoče nepravilnosti pri upravljanju sredstev Phare v dveh agencijah v Bolgariji |
| Ugotovljeno je bilo, da še vedno obstajajo temeljne slabosti v zvezi z mogočimi nepravilnostmi pri upravljanju sredstev Phare v dveh agencijah v Bolgariji.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.28) | Leta 2009 je GD ELARG po popravnih ukrepih bolgarskih organov preklical začasno ustavitev plačil Bolgariji. | GD ELARG mora še naprej posvečati posebno pozornost spremljanju izvrševanja sredstev popristopne pomoči v Bolgariji. |
| Humanitarna pomoč |
| 9.   Oddelek za notranjo revizijo |
| Leta 2008 Oddelek za notranjo revizijo še ni deloval s polno zmogljivostjo zaradi prenosa dejavnosti iz Oddelka za notranjo revizijo EuropeAid.
  (letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.29) | Leta 2009 je bilo zasedeno ustrezno število delovnih mest v Oddelku za notranjo revizijo, ki je izvedel celoten letni delovni načrt. | Oddelek za notranjo revizijo GD ECHO ustrezno deluje in daje zagotovila generalnemu direktorju GD ECHO. |

Opažanja Sodišča

Izvedeni ukrepi

Analiza Sodišča

Zunanji odnosi in razvoj

1.   Spremljanje in podpora organizacij, pristojnih za izvajanje projektov, ki jih financira EU

V zvezi s predhodnimi pregledi so bile ugotovljene slabosti, ki so vključevale nezadovoljivo spremljanje organizacij, pristojnih za izvajanje projektov, ki jih financira EU, in podporo zanje.

(letno poročilo za leto 2008, odstavka 8.22 in 8.35)

Priprava orodij za finančno poslovodenje za izvajalske organizacije.

Glej poročilo o ERS, Priloga 4, vrstica 2.

2.   Plačila proračunske podpore

V zvezi s predhodnimi pregledi so bile pri plačilih proračunske podpore ugotovljene slabosti v procesih preverjanja izpolnjevanja plačilnih pogojev.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.22)

Splošna zavest v službah Komisije o potrebi po zagotavljanju bolj strukturiranega in formalnega pristopa pri ocenjevanju plačil proračunske podpore, vključno z večjo vlogo preverjanja v procesu odobravanja plačil, ki ga izvajajo uslužbenci, pristojni za finance in pogodbe.

Glej poročilo o ERS, Priloga 4, vrstica 9.

3.   Sistem zunanjih revizij

V zvezi z uporabo zunanjih revizij, ene od najpomembnejših sestavin okvira notranje kontrole EuropeAid, je Sodišče ugotovilo izboljšave v procesih. Vendar ugotavlja, da te kontrole na splošno ostajajo delno uspešne.

(letno poročilo za leto 2008, odstavka 8.23 in 8.24)

Reforme obstoječe revizijske metodologije, uvedene po letu 2007, dopolnjene z obsežno revizijo metodologije za pripravo letnih načrtov revizije.

Glej poročilo o ERS, Priloga 4, vrstica 3.

4.   Proces obvladovanja tveganja

Ugotovljeno je bilo, da je proces obvladovanja tveganja delno uspešen.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.23)

Stalna prizadevanja za boljšo ozaveščenost o procesu obvladovanja tveganja.

Proces obvladovanja tveganja je bil na splošno ocenjen kot uspešen.

5.   Naknadne kontrole

V zvezi z naknadnimi kontrolami kot sestavino nadzornih in kontrolnih sistemov GD RELEX za zagotavljanje pravilnosti transakcij so bile ugotovljene pomembne pomanjkljivosti.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.25)

Natančno spremljanje izvajanja letnih načrtov naknadnih kontrol.

Kljub prizadevanjem in doslej doseženemu napredku je treba odpraviti še pomembne slabosti.

Širitev

6.   Oddelek za notranjo revizijo

Ugotovljeno je bilo, da večletni program Oddelka za notranjo revizijo ni bil dovolj dobro razvit.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.27)

Leta 2009 je Oddelek za notranjo revizijo oblikoval večletni program svojih dejavnosti.

Sodišče meni, da je GD ELARG to ugotovitev ustrezno obravnaval.

7.   Naknadne kontrole projektov, ki se upravljajo centralizirano

Ugotovljeno je bilo, da GD ELARG ni imel posebne strategije za naknadne kontrole projektov, ki se upravljajo centralizirano.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.27)

Leta 2009 je GD ELARG razvil strategijo za naknadne kontrole projektov, ki se upravljajo centralizirano.

Sodišče pozdravlja pobudo GD ELARG, vendar se bo nova strategija začela uporabljati šele leta 2010 in je njeno uspešnost treba šele dokazati.

8.   Mogoče nepravilnosti pri upravljanju sredstev Phare v dveh agencijah v Bolgariji

Ugotovljeno je bilo, da še vedno obstajajo temeljne slabosti v zvezi z mogočimi nepravilnostmi pri upravljanju sredstev Phare v dveh agencijah v Bolgariji.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.28)

Leta 2009 je GD ELARG po popravnih ukrepih bolgarskih organov preklical začasno ustavitev plačil Bolgariji.

GD ELARG mora še naprej posvečati posebno pozornost spremljanju izvrševanja sredstev popristopne pomoči v Bolgariji.

Humanitarna pomoč

9.   Oddelek za notranjo revizijo

Leta 2008 Oddelek za notranjo revizijo še ni deloval s polno zmogljivostjo zaradi prenosa dejavnosti iz Oddelka za notranjo revizijo EuropeAid.

(letno poročilo za leto 2008, odstavek 8.29)

Leta 2009 je bilo zasedeno ustrezno število delovnih mest v Oddelku za notranjo revizijo, ki je izvedel celoten letni delovni načrt.

Oddelek za notranjo revizijo GD ECHO ustrezno deluje in daje zagotovila generalnemu direktorju GD ECHO.

---

POGLAVJE 7

Izobraževanje in državljanstvo

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 7.1 | V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik „izobraževanje in državljanstvo“, ki zajema področja politik 15 – izobraževanje in kultura, 16 – komuniciranje ter 18 – območje svobode, varnosti in pravice. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in plačilih v letu 2009 so navedene v
  tabeli 7.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

7.1

V tem poglavju je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik „izobraževanje in državljanstvo“, ki zajema področja politik 15 – izobraževanje in kultura, 16 – komuniciranje ter 18 – območje svobode, varnosti in pravice. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in plačilih v letu 2009 so navedene v
  tabeli 7.1
  .

Tabela 7.1 —   Izobraževanje in državljanstvo – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila v letu 2009 | Način upravljanja |
| 15 | Izobraževanje in kultura | upravni odhodki | 118 | neposredno centralizirano |
| vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo | 1 154 | posredno centralizirano |
| razvoj kulturnega sodelovanja v Evropi | 52 | posredno centralizirano |
| pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa | 144 | posredno centralizirano |
| krepitev evropskega državljanstva | 28 | posredno centralizirano |
| | 1 496 | |
| 16 | Komuniciranje | upravni odhodki | 109 | neposredno centralizirano |
| komuniciranje in mediji | 35 | neposredno centralizirano |
| komuniciranje na lokalni ravni | 39 | neposredno centralizirano |
| orodja za analize in komunikacije | 21 | neposredno centralizirano |
| | 204 | |
| 18 | Območje svobode, varnosti in pravice | upravni odhodki | 64 | neposredno centralizirano |
| solidarnost – zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb | 270 | deljeno / neposredno centralizirano |
| migracijski tokovi – skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika | 254 | deljeno / neposredno centralizirano |
| temeljne pravice in državljanstvo | 34 | neposredno centralizirano |
| varnost in varstvo svoboščin | 52 | neposredno centralizirano |
| kazensko in civilno pravosodje | 50 | neposredno centralizirano |
| preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah | 16 | neposredno centralizirano |
| strategija in usklajevanje politike | 4 | neposredno centralizirano |
| | 744 | |
| Upravni odhodki skupaj (4) | 291 | |
| Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo): | 2 153 | |
| — | predplačila |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila v letu 2009

Način upravljanja

15

Izobraževanje in kultura

upravni odhodki

118

neposredno centralizirano

vseživljenjsko učenje, vključno z večjezičnostjo

1 154

posredno centralizirano

razvoj kulturnega sodelovanja v Evropi

52

posredno centralizirano

pospeševanje in spodbujanje sodelovanja na področju mladine in športa

144

posredno centralizirano

krepitev evropskega državljanstva

28

posredno centralizirano

1 496

16

Komuniciranje

upravni odhodki

109

neposredno centralizirano

komuniciranje in mediji

35

neposredno centralizirano

komuniciranje na lokalni ravni

39

neposredno centralizirano

orodja za analize in komunikacije

21

neposredno centralizirano

204

18

Območje svobode, varnosti in pravice

upravni odhodki

64

neposredno centralizirano

solidarnost – zunanje meje, vizumska politika in prosto gibanje oseb

270

deljeno / neposredno centralizirano

migracijski tokovi – skupna politika priseljevanja in skupna azilna politika

254

deljeno / neposredno centralizirano

temeljne pravice in državljanstvo

34

neposredno centralizirano

varnost in varstvo svoboščin

52

neposredno centralizirano

kazensko in civilno pravosodje

50

neposredno centralizirano

preprečevanje uporabe drog in obveščanje o drogah

16

neposredno centralizirano

strategija in usklajevanje politike

4

neposredno centralizirano

744

Upravni odhodki skupaj (4)

291

Operativni odhodki skupaj (ki jih sestavljajo):

2 153

—

1 881

| — | vmesna/končna plačila |
| --- | --- |

—

272

Plačila za leto skupaj

2 444

Obveznosti za leto skupaj

2 788

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

Posebne značilnosti skupine politik

| 7.2 | Omenjene tri proračunske naslove v tej skupini politik upravljajo skoraj izključno trije s tem povezani generalni direktorati (GD) Komisije, in sicer GD za izobraževanje in kulturo (GD EAC) proračunski naslov 15, GD za komuniciranje (GD COMM) proračunski naslov 16 in GD za pravosodje, svobodo in varnost (GD JLS) proračunski naslov 18. Večina odhodkov za to skupino politik se upravlja posredno centralizirano ali deljeno, pri čemer je izvajanje ukrepov v obliki večletnih programov preneseno na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA), nacionalne agencije (1) ali podobne upravljavske strukture v državah članicah. Pristojni subjekti v državah članicah dodeljujejo sredstva in sklepajo pogodbe za projekte ali ukrepe, ki jih izvajajo zasebni ali javni upravičenci. |
| --- | --- |

7.2

Omenjene tri proračunske naslove v tej skupini politik upravljajo skoraj izključno trije s tem povezani generalni direktorati (GD) Komisije, in sicer GD za izobraževanje in kulturo (GD EAC) proračunski naslov 15, GD za komuniciranje (GD COMM) proračunski naslov 16 in GD za pravosodje, svobodo in varnost (GD JLS) proračunski naslov 18. Večina odhodkov za to skupino politik se upravlja posredno centralizirano ali deljeno, pri čemer je izvajanje ukrepov v obliki večletnih programov preneseno na Izvajalsko agencijo za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA), nacionalne agencije (1) ali podobne upravljavske strukture v državah članicah. Pristojni subjekti v državah članicah dodeljujejo sredstva in sklepajo pogodbe za projekte ali ukrepe, ki jih izvajajo zasebni ali javni upravičenci.

| 7.3 | Za podporo EU na področjih izobraževanja in državljanstva so značilne številne sheme financiranja različnih tematskih področij in vrst projektov, kot so donacije za ukrepe v podporo državljanstvu ali za mobilnost v sektorjih izobraževanja in usposabljanja. Projektov ne izvajajo samo organizacije za izobraževanje in usposabljanje, ampak tudi druge nepridobitne organizacije, zasebna podjetja in javne uprave. Končni upravičenci pri ukrepih mobilnosti so posamezniki, večinoma državljani EU. Upravljanje nekaterih programov, kot so Sklad za zunanje meje, Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav, Evropski sklad za vračanje in Evropski sklad za begunce, pa je večinoma deljeno z državami članicami. |
| --- | --- |

7.3

Za podporo EU na področjih izobraževanja in državljanstva so značilne številne sheme financiranja različnih tematskih področij in vrst projektov, kot so donacije za ukrepe v podporo državljanstvu ali za mobilnost v sektorjih izobraževanja in usposabljanja. Projektov ne izvajajo samo organizacije za izobraževanje in usposabljanje, ampak tudi druge nepridobitne organizacije, zasebna podjetja in javne uprave. Končni upravičenci pri ukrepih mobilnosti so posamezniki, večinoma državljani EU. Upravljanje nekaterih programov, kot so Sklad za zunanje meje, Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav, Evropski sklad za vračanje in Evropski sklad za begunce, pa je večinoma deljeno z državami članicami.

| 7.4 | Financiranje v tej skupini politik v glavnem zajema predplačila tradicionalnim agencijam EU in nacionalnim agencijam ter četrtletne prispevke za njihove stroške poslovanja. Plačila nacionalnim agencijam se izvršijo po podpisu pogodbe ali sprejetju delovnega programa oziroma, v primeru večine drugih in tretjih obrokov, predfinanciranja, ko Komisija potrdi, da je bilo 70 % izplačanih predplačil že razdeljenih med upravičence. Predplačila se običajno izplačujejo, dokler ne dosežejo 100 % najvišjega dovoljenega zneska. Zaradi omejitev v pogojih za prejemanje predplačil je tveganje napak zelo majhno. Višje je pri vmesnih in končnih plačilih, saj temeljijo na dejanskih stroških, ki jih je treba povrniti, zato obstaja tveganje, da izjave o stroških, ki jih predložijo upravičenci, vsebujejo neupravičene, previsoke ali neutemeljene stroške in da jih organ upravljanja ali Komisija ne odkrije. |
| --- | --- |

7.4

Financiranje v tej skupini politik v glavnem zajema predplačila tradicionalnim agencijam EU in nacionalnim agencijam ter četrtletne prispevke za njihove stroške poslovanja. Plačila nacionalnim agencijam se izvršijo po podpisu pogodbe ali sprejetju delovnega programa oziroma, v primeru večine drugih in tretjih obrokov, predfinanciranja, ko Komisija potrdi, da je bilo 70 % izplačanih predplačil že razdeljenih med upravičence. Predplačila se običajno izplačujejo, dokler ne dosežejo 100 % najvišjega dovoljenega zneska. Zaradi omejitev v pogojih za prejemanje predplačil je tveganje napak zelo majhno. Višje je pri vmesnih in končnih plačilih, saj temeljijo na dejanskih stroških, ki jih je treba povrniti, zato obstaja tveganje, da izjave o stroških, ki jih predložijo upravičenci, vsebujejo neupravičene, previsoke ali neutemeljene stroške in da jih organ upravljanja ali Komisija ne odkrije.

| 7.4 | Na področju politik v zvezi z izobraževanjem in kulturo je Komisija vzpostavila svoj nadzorni in kontrolni sistem na podlagi enega samega revizijskega pristopa s primarnimi kontrolami na ravni nacionalnih agencij, sekundarnimi kontrolami, ki jih izvajajo nacionalni organi, in nadzornimi kontrolami na ravni Komisije.

  Da bi zmanjšali tveganje neupravičenih izdatkov pri končnih plačilih je GD za izobraževanje in kulturo podaljšal uporabo povprečnin in pavšalnih donacij v sedanji generaciji programov.


  Uvedene so bile tudi kontrole na ravni nacionalnih agencij, zlasti inšpekcijski nadzori na kraju samem, dokumentacijski pregledi in revizije z minimalnimi zahtevami na podlagi ocene tveganja. |
| --- | --- |

7.4

Da bi zmanjšali tveganje neupravičenih izdatkov pri končnih plačilih je GD za izobraževanje in kulturo podaljšal uporabo povprečnin in pavšalnih donacij v sedanji generaciji programov.

Uvedene so bile tudi kontrole na ravni nacionalnih agencij, zlasti inšpekcijski nadzori na kraju samem, dokumentacijski pregledi in revizije z minimalnimi zahtevami na podlagi ocene tveganja.

| 7.5 | Nacionalne agencije sklepajo sporazume o dodelitvi sredstev s sodelujočimi organizacijami (2) in iz predplačil, ki so jih prejele od Komisije, tem organizacijam izplačujejo od 80- do 100-odstotna predplačila, odvisno od vrste programa. Ti projekti se končajo v obdobju največ treh let, nato se pripravijo končna poročila in finančna izravnava med nacionalno agencijo in upravičenci. Prva pošlje Komisiji svoje letno poročilo, ki vsebuje finančna poročila za vse odprte sporazume med agencijo in Komisijo. Ko so zaključeni vsi projekti, financirani iz proračuna za dano leto, nacionalna agencija Komisiji predloži konsolidirano končno poročilo kot del letnega poročila zadevne nacionalne agencije. Komisija zaključi sporazum z agencijo tako, da potrdi poročilo, izračuna končni znesek za poravnavo in izplača preostala sredstva ali izterja preplačilo. |
| --- | --- |

7.5

Nacionalne agencije sklepajo sporazume o dodelitvi sredstev s sodelujočimi organizacijami (2) in iz predplačil, ki so jih prejele od Komisije, tem organizacijam izplačujejo od 80- do 100-odstotna predplačila, odvisno od vrste programa. Ti projekti se končajo v obdobju največ treh let, nato se pripravijo končna poročila in finančna izravnava med nacionalno agencijo in upravičenci. Prva pošlje Komisiji svoje letno poročilo, ki vsebuje finančna poročila za vse odprte sporazume med agencijo in Komisijo. Ko so zaključeni vsi projekti, financirani iz proračuna za dano leto, nacionalna agencija Komisiji predloži konsolidirano končno poročilo kot del letnega poročila zadevne nacionalne agencije. Komisija zaključi sporazum z agencijo tako, da potrdi poročilo, izračuna končni znesek za poravnavo in izplača preostala sredstva ali izterja preplačilo.

| 7.5 | Letna poročila nacionalnih agencij Komisiji omogočajo dober pregled na letni ravni nad stanjem izvajanja programa ter upravljanjem in kontrolami, ki jih izvajajo nacionalne agencije.

  Podatke iz letnih poročil nacionalnih agencij vsako leto potrdi nacionalni organ zadevne države v okviru svoje izjave o zanesljivosti Komisiji. |
| --- | --- |

7.5

Podatke iz letnih poročil nacionalnih agencij vsako leto potrdi nacionalni organ zadevne države v okviru svoje izjave o zanesljivosti Komisiji.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 7.6 | Skupni pristop in metodologija, ki ju je Računsko sodišče uporabilo pri reviziji, sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Revizija področja izobraževanje in državljanstvo je zajemala: |
| --- | --- |

7.6

Skupni pristop in metodologija, ki ju je Računsko sodišče uporabilo pri reviziji, sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Revizija področja izobraževanje in državljanstvo je zajemala:

7.6

| (a) | preizkušanje vzorca s 120 zaključevanji programov in projektov na ravni Komisije, od katerih se jih je 78 nanašalo na zaključevanje programov in projektov za obdobje 2000–2006; |
| --- | --- |

(a)

preizkušanje vzorca s 120 zaključevanji programov in projektov na ravni Komisije, od katerih se jih je 78 nanašalo na zaključevanje programov in projektov za obdobje 2000–2006;

| (a) | Koristi sedanje generacije programov za obdobje 2007–2013 s poenostavljenimi pravili in razširjeno uporabo financiranja s povprečninami bi morale zmanjšati tveganja, povezana s končnimi plačili. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | ločeno preizkušanje vzorca s 30 predplačili, izplačanimi v letu 2009; |
| --- | --- |

(b)

ločeno preizkušanje vzorca s 30 predplačili, izplačanimi v letu 2009;

| (c) | oceno sistemov, usmerjeno na sisteme za zaključevanje programov in projektov na ravni Komisije; |
| --- | --- |

(c)

oceno sistemov, usmerjeno na sisteme za zaključevanje programov in projektov na ravni Komisije;

| (d) | oceno letnih poročil o dejavnostih in spremljajočih izjav za GD EAC in GD JLS. |
| --- | --- |

(d)

oceno letnih poročil o dejavnostih in spremljajočih izjav za GD EAC in GD JLS.

| 7.7 | Sodišče je revizijo za DAS za leto 2009 usmerilo na s tem povezane odhodke, ki jih je imela in odobrila Komisija. Med revizijo so bili izvedeni obiski na kraju samem pri končnih upravičencih, kot so organi za nadzor meje v državah članicah, begunski centri ter kulturne ustanove in univerze, ki upravljajo plačila študentom in učiteljem, da bi se ocenili pravilnost izračunavanja odhodkov ter njihova skladnost s predpisi in uredbami, ki veljajo zanje. Revizija vzorca transakcij, povezanih z zaključevanji, nudi celovitejšo sliko finančnega poslovodenja na ravni Komisije in držav članic v tej skupini politik, kot bi jo preučitev velikega števila predplačil, pri katerih je tveganje napake zelo majhno (kot so pokazale prejšnje revizije Sodišča, saj se šele ob zaključevanju pokaže, ali so odhodki nastali v skladu s pogoji zadevne sheme). Revizijski pristop je drugačen kot lani, zato rezultati niso neposredno primerljivi. |
| --- | --- |

7.7

Sodišče je revizijo za DAS za leto 2009 usmerilo na s tem povezane odhodke, ki jih je imela in odobrila Komisija. Med revizijo so bili izvedeni obiski na kraju samem pri končnih upravičencih, kot so organi za nadzor meje v državah članicah, begunski centri ter kulturne ustanove in univerze, ki upravljajo plačila študentom in učiteljem, da bi se ocenili pravilnost izračunavanja odhodkov ter njihova skladnost s predpisi in uredbami, ki veljajo zanje. Revizija vzorca transakcij, povezanih z zaključevanji, nudi celovitejšo sliko finančnega poslovodenja na ravni Komisije in držav članic v tej skupini politik, kot bi jo preučitev velikega števila predplačil, pri katerih je tveganje napake zelo majhno (kot so pokazale prejšnje revizije Sodišča, saj se šele ob zaključevanju pokaže, ali so odhodki nastali v skladu s pogoji zadevne sheme). Revizijski pristop je drugačen kot lani, zato rezultati niso neposredno primerljivi.

| 7.7 | Komisija opaža, da vzorec Sodišča za izjavo o zanesljivosti za leto 2009 sestavlja 120 zaključnih plačil in 30 predplačil, medtem ko je 87 % zneskov plačil za vso skupino politike predplačil (glej tabelo 7.1). |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Ker poteka postopek zaključevanja v več stopnjah, lahko Komisija obdela in odobri s tem povezane odhodke na ravni končnih upravičencev šele več let po podpisu izvirnih pogodb. Številne transakcije v vzorcu poravnav, ki jih je Komisija izvršila v letu 2009, so povezane s projekti, ki so se začeli v letih 2004 in 2005. Projekti se torej nanašajo na programsko obdobje 2000–2006. Za odhodke za obdobje 2007–2013 so bili uvedeni novi predpisi za financiranje in novi kontrolni sistemi. S tem povezana zaključevanja bodo izvršena v poznejših letih. |
| --- | --- |

7.8

Ker poteka postopek zaključevanja v več stopnjah, lahko Komisija obdela in odobri s tem povezane odhodke na ravni končnih upravičencev šele več let po podpisu izvirnih pogodb. Številne transakcije v vzorcu poravnav, ki jih je Komisija izvršila v letu 2009, so povezane s projekti, ki so se začeli v letih 2004 in 2005. Projekti se torej nanašajo na programsko obdobje 2000–2006. Za odhodke za obdobje 2007–2013 so bili uvedeni novi predpisi za financiranje in novi kontrolni sistemi. S tem povezana zaključevanja bodo izvršena v poznejših letih.

| 7.8 | Komisija poudarja, da trenutni sistem upravljanja in kontrol temelji na stabilni mreži nacionalnih agencij, ki so tesno nadzorovane na nacionalni ravni ter na ravni EU. To pomeni, da zaključevanje finančnih sporazumov med agencijami in Komisijo ni pomemben rizični faktor, saj obstaja trden sistem letnega poročanja, pri katerem Komisija vsako leto spremlja, kako agencije izvršujejo proračun. V primeru težav, ugotovljenih med tem letnim pregledom, lahko Komisija posreduje pri nacionalni agenciji in nacionalnem organu, kar počne že pred zaključkom zadevnega finančnega sporazuma (glej povratne informacije o finančni oceni, zagotovljene v dopisu o zaključkih evalvacij na koncu letnega dokumentacijskega pregleda). |
| --- | --- |

7.8

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 7.9 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 7.1
  . |
| --- | --- |

7.9

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 7.1
  .

| 7.9 | Očitno poslabšanje v deležu transakcij z napakami v letu 2009 se lahko pojasni s spremenjenim pristopom Sodišča, ki se osredotoča predvsem na zaključevanja. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Predplačila predstavljajo 87 % vseh izvršenih plačil v skupini politik izobraževanje in državljanstvo. Sodišče je preučilo naključni vzorec s 30 predplačili, izplačanimi v letu 2009. Njihova skupna vrednost je znašala 410 milijonov EUR, kar je 22 % vseh odhodkov, vknjiženih kot predplačila. Sodišče je ugotovilo, da v predplačilih ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

7.10

Predplačila predstavljajo 87 % vseh izvršenih plačil v skupini politik izobraževanje in državljanstvo. Sodišče je preučilo naključni vzorec s 30 predplačili, izplačanimi v letu 2009. Njihova skupna vrednost je znašala 410 milijonov EUR, kar je 22 % vseh odhodkov, vknjiženih kot predplačila. Sodišče je ugotovilo, da v predplačilih ni bilo pomembnih napak.

| 7.10 | Komisijo veseli dejstvo, da Sodišče ni ugotovilo nobenih napak glede predplačil. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Sodišče je ugotovilo, da je stopnja napake pri zaključevanjih med 2 % in 5 %. |
| --- | --- |

7.11

Sodišče je ugotovilo, da je stopnja napake pri zaključevanjih med 2 % in 5 %.

| 7.11 | Komisija ugotavlja, da stopnja napak za zaključevanja rahlo presega 2 %. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Sodišče je ugotovilo, da je 29 od 120 revidiranih zaključevanj (24 %) vsebovalo količinsko opredeljive napake. Najpogostejša vrsta količinsko opredeljivih napak so bile napake v zvezi z upravičenostjo; glej primer (c). Med primeri količinsko opredeljivih napak so: |
| --- | --- |

7.12

Sodišče je ugotovilo, da je 29 od 120 revidiranih zaključevanj (24 %) vsebovalo količinsko opredeljive napake. Najpogostejša vrsta količinsko opredeljivih napak so bile napake v zvezi z upravičenostjo; glej primer (c). Med primeri količinsko opredeljivih napak so:

| 7.12 | Komisija bo sprejela ustrezne nadaljnje ukrepe za napake, ki jih je odkrilo Sodišče, in po potrebi bodo neupravičeno izplačana sredstva izterjana. |
| --- | --- |

7.12

| (a) | Študentje so bili plačani za nepravilna obdobja študentske mobilnosti (točnost)
  V 7 od 36 revidiranih transakcij (20 %) za Socrates II, za katerega je odgovoren GD EAC, ki so bile večinoma plačila univerzam, ki razdeljujejo sredstva za študijska obdobja Erasmus, so bili ugotovljeni primeri, ko so študentje prejeli plačilo za daljše obdobje, kot so ga dejansko preživeli na izmenjavi. |
| --- | --- |

(a)

V 7 od 36 revidiranih transakcij (20 %) za Socrates II, za katerega je odgovoren GD EAC, ki so bile večinoma plačila univerzam, ki razdeljujejo sredstva za študijska obdobja Erasmus, so bili ugotovljeni primeri, ko so študentje prejeli plačilo za daljše obdobje, kot so ga dejansko preživeli na izmenjavi.

| (a) | Komisija poudarja, da se ugotovitve Sodišča nanašajo na transakcije programa Socrates II v zvezi z donacijami visokošolskim ustanovam za šolska leta 2004/2005, 2005/2006 in 2006/2007. Z uvedbo programa vseživljenjskega učenja je Komisija pripravila natančnejša navodila za nacionalne agencije in njihovo podporo, da bi zagotovila dobro upravljanje sredstev EU tako na ravni nacionalnih agencij kot na ravni upravičencev ter da bi na vseh ravneh vzpostavila primerno revizijsko sled. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | Za stroške ni bilo računov ali dokazil o plačilu (nastanek)
  Med stroški za projekt Daphne II (3) v pristojnosti GD JLS, za katere je bil vložen zahtevek za povračilo, so bili tudi neutemeljeni potni stroški in dnevnice. Ugotovljene napake so predstavljale 10 % prijavljenih stroškov. |
| --- | --- |

(b)

Med stroški za projekt Daphne II (3) v pristojnosti GD JLS, za katere je bil vložen zahtevek za povračilo, so bili tudi neutemeljeni potni stroški in dnevnice. Ugotovljene napake so predstavljale 10 % prijavljenih stroškov.

| (b) | Komisija bo sprejela nadaljnje ukrepe in izterjala vsa neupravičena plačila v zvezi s spisom Daphne. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | Prijavljanje neupravičenih stroškov (upravičenost)
  V enem od revidiranih projektov izmenjave v okviru programa GD EAC Mladi v akciji je bilo 27 od 48 udeležencev starejših od najvišje dovoljene starosti, ne da bi bilo to kakor koli utemeljeno. To je povzročilo neupravičene stroške za potovanja, vizume in dejavnosti v višini 12 460 EUR (37 % prijavljenih stroškov). Pri drugih projektih, v katerih so bile ugotovljene napake in so bili revidirani v okviru programa GD EAC Mladi v akciji, je stopnja napake znašala od 1 % do 13 %. |
| --- | --- |

(c)

V enem od revidiranih projektov izmenjave v okviru programa GD EAC Mladi v akciji je bilo 27 od 48 udeležencev starejših od najvišje dovoljene starosti, ne da bi bilo to kakor koli utemeljeno. To je povzročilo neupravičene stroške za potovanja, vizume in dejavnosti v višini 12 460 EUR (37 % prijavljenih stroškov). Pri drugih projektih, v katerih so bile ugotovljene napake in so bili revidirani v okviru programa GD EAC Mladi v akciji, je stopnja napake znašala od 1 % do 13 %.

| (c) | V okviru prejšnjega programa Mladina, ki ga je revidiralo Sodišče, so merila za upravičenost omogočala določeno prilagodljivost. V okviru sedanjega programa „Mladi v akciji“ so merila za upravičenost postala strožja. Ker v zvezi s tem starim spisom ni razpoložljive utemeljitve, bo Komisija zadevna sredstva izterjala. |
| --- | --- |

(c)

| 7.13 | Poleg tega je 38 transakcij (32 %) vsebovalo količinsko neopredeljive napake in nekatere od teh kažejo na slabosti v sistemih na ravni Komisije. Komisija je v petih primerih na primer pozno potrdila končna poročila, in sicer enega v GD JLS, enega v EACEA in tri v GD EAC, zamuda pa je znašala od 87 dni do več kot dve leti po roku. |
| --- | --- |

7.13

Poleg tega je 38 transakcij (32 %) vsebovalo količinsko neopredeljive napake in nekatere od teh kažejo na slabosti v sistemih na ravni Komisije. Komisija je v petih primerih na primer pozno potrdila končna poročila, in sicer enega v GD JLS, enega v EACEA in tri v GD EAC, zamuda pa je znašala od 87 dni do več kot dve leti po roku.

| 7.13 | Čas za izdajo dovoljenj se spremlja v okviru rednega poročanja višjemu vodstvu. Komisija priznava zamude pri zaključevanju navedenih končnih poročil, rada pa bi poudarila, da to ni vplivalo na končne upravičence programa. Da bi to popravila, je v vsaki službi oblikovala projektno skupino, zadolženo za zaključevanje tovrstnih spisov, pravila glede poročanja o programih pa so bila spremenjena. |
| --- | --- |

7.13

USPEŠNOST SISTEMOV

| 7.14 | Rezultati preverjanja sistemov za izobraževanje in državljanstvo so povzeti v
  Prilogi 7.2
  . |
| --- | --- |

7.14

Rezultati preverjanja sistemov za izobraževanje in državljanstvo so povzeti v
  Prilogi 7.2
  .

| 7.15 | Revizija sistemov, ki jo je opravilo Sodišče, je bila usmerjena na sisteme na ravni Komisije, povezane z zaključevanji v letu 2009 (večinoma na podlagi pravil, ki so veljala za obdobje 2000–2006, glej odstavek 7.8). Med revizijo je bilo preverjeno, ali je imela Komisija dobro podlago za zaključevanje/končno poravnavo, pri čemer je bilo med drugim pregledano, ali je Komisija v celoti ocenila končna poročila, vključno s finančnimi in ostalimi vidiki, ali je bil znesek za plačilo/izterjavo pravilno ugotovljen in predfinanciranje pravilno obračunano ter ali so bile naloge ustrezno ločene. |
| --- | --- |

7.15

Revizija sistemov, ki jo je opravilo Sodišče, je bila usmerjena na sisteme na ravni Komisije, povezane z zaključevanji v letu 2009 (večinoma na podlagi pravil, ki so veljala za obdobje 2000–2006, glej odstavek 7.8). Med revizijo je bilo preverjeno, ali je imela Komisija dobro podlago za zaključevanje/končno poravnavo, pri čemer je bilo med drugim pregledano, ali je Komisija v celoti ocenila končna poročila, vključno s finančnimi in ostalimi vidiki, ali je bil znesek za plačilo/izterjavo pravilno ugotovljen in predfinanciranje pravilno obračunano ter ali so bile naloge ustrezno ločene.

| 7.15 | Komisijo veseli dejstvo, da Sodišče ne poroča o nobenih pomembnejših ugotovitvah iz svojih revizij sistemov, zlasti v zvezi z oceno Komisije o končnih poročilih, določitvi plačil in izterjav ter dovoljenju za predfinanciranje in ustrezni ločitvi nalog. Komisija meni, da so v zvezi s tem kontrolni sistemi učinkoviti. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2008 navedlo, da bi lahko zasnova sistema za novo obdobje v prihodnosti nudila ustrezno podlago za pridobitev zagotovila, če se bo sistem pravilno uporabljal. Vendar v primeru GD EAC nadzorni in kontrolni sistemi na ravni Komisije v letu 2009 niso odkrili in odpravili precejšnjega števila napak v zaključevanjih, izvedenih v istem letu. V GD JLS je Sodišče odkrilo napake v transakcijah, opravljenih pred ustreznimi izplačili. Tri transakcije v vzorcu, za razvoj, izvajanje in podporo centralne enote sistema za primerjanje biometričnih podatkov (BMS) in pomožne centralne enote BMS za vizumski informacijski sistem, na primer, so bile vknjižene pri napačni obveznosti. |
| --- | --- |

7.16

Sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2008 navedlo, da bi lahko zasnova sistema za novo obdobje v prihodnosti nudila ustrezno podlago za pridobitev zagotovila, če se bo sistem pravilno uporabljal. Vendar v primeru GD EAC nadzorni in kontrolni sistemi na ravni Komisije v letu 2009 niso odkrili in odpravili precejšnjega števila napak v zaključevanjih, izvedenih v istem letu. V GD JLS je Sodišče odkrilo napake v transakcijah, opravljenih pred ustreznimi izplačili. Tri transakcije v vzorcu, za razvoj, izvajanje in podporo centralne enote sistema za primerjanje biometričnih podatkov (BMS) in pomožne centralne enote BMS za vizumski informacijski sistem, na primer, so bile vknjižene pri napačni obveznosti.

| 7.16 | Poenostavljena pravila in pogosta uporaba financiranja s povprečninami v sedanji generaciji programov (2007–2013) bi morali v prihodnje zmanjšati tveganja, povezana s končnimi plačili, glej odgovor na 7.6(a). Trenutno GD za izobraževanje in kulturo začenja študijo o stroških kontrol. Dokler ne bodo znani rezultati te študije, Komisija meni, da glede na nizek delež odkritih napak poostrenje kontrol ne bi bilo stroškovno učinkovito.

  Primer Sodišča v zvezi z JLS se nanaša na popravke/uskladitve za izravnavo prejšnje napake. |
| --- | --- |

7.16

Primer Sodišča v zvezi z JLS se nanaša na popravke/uskladitve za izravnavo prejšnje napake.

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 7.17 | Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 7.3
  . |
| --- | --- |

7.17

Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 7.3
  .

| 7.17 | Kar zadeva JLS, se je generalni direktor odločil, da zadržkov glede „tveganj izgube ugleda“, ki ju je navedlo Sodišče (CEPOL in javno naročilo v zvezi z bolgarskim schengenskim virom), ne bo vključil v letno poročilo za 2009, saj je temeljita analiza posebnih okoliščin privedla do sklepa, da merila, določena v splošnih smernicah o vključevanju zadržkov, niso bila izpolnjena. V skladu s stalnimi navodili za letna poročila o dejavnostih za 2009 tveganje izgube ugleda ne more povzročiti zadržka (obstajati mora „dogodek“, ki privede do zadržka, ta dogodek pa mora izpolnjevati določena merila). Po mnenju Komisije v letu 2009 v JLS ni bilo nobenega tovrstnega dogodka.

  Poleg tega so bile razmere enake v letnem poročilu o dejavnostih za 2008. |
| --- | --- |

7.17

Poleg tega so bile razmere enake v letnem poročilu o dejavnostih za 2008.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILA

| 7.18 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na postopke zaključevanja za skupino politik izobraževanje in državljanstvo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake. |
| --- | --- |

7.18

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so na postopke zaključevanja za skupino politik izobraževanje in državljanstvo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, vplivale pomembne napake.

| 7.18 | Komisijo veseli dejstvo, da Sodišče ni ugotovilo napak glede predplačil, ki so zajemala 87 % skupnih operativnih odhodkov za izobraževanje in državljanstvo v letu 2009 (glej tabelo 7.1).

  Komisija ugotavlja, da stopnja napak za zaključevanja rahlo presega 2 %. Sprejela bo ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi z napakami pri zaključnih plačilih, ki jih je odkrilo Sodišče, in po potrebi bodo sredstva izterjana. |
| --- | --- |

7.18

Komisija ugotavlja, da stopnja napak za zaključevanja rahlo presega 2 %. Sprejela bo ustrezne nadaljnje ukrepe v zvezi z napakami pri zaključnih plačilih, ki jih je odkrilo Sodišče, in po potrebi bodo sredstva izterjana.

| 7.19 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik izobraževanje in državljanstvo delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti postopkov zaključevanja, izvedenih v letu 2009. Kot je pojasnjeno v odstavku 7.8, Komisija uporablja večstopenjski proces zaključevanja, zaradi česar se ta zaključevanja nanašajo na osnovne transakcije iz obdobja 2004/2005, ki jih je Komisija odobrila šele leta 2009. |
| --- | --- |

7.19

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so bili nadzorni in kontrolni sistemi za skupino politik izobraževanje in državljanstvo delno uspešni pri zagotavljanju pravilnosti postopkov zaključevanja, izvedenih v letu 2009. Kot je pojasnjeno v odstavku 7.8, Komisija uporablja večstopenjski proces zaključevanja, zaradi česar se ta zaključevanja nanašajo na osnovne transakcije iz obdobja 2004/2005, ki jih je Komisija odobrila šele leta 2009.

| 7.19–7.20 | Komisija meni, da nadzorni in kontrolni sistemi, vzpostavljeni za obdobje 2007–2013, zagotavljajo ustrezno podlago.

  V letu 2009 izvedene izboljšave sistemov na področju izobraževanja in kulture (posodobljena navodila za nacionalne agencije in okrepljeni revizijski obiski na kraju samem) niso razvidne, saj se je Sodišče osredotočilo na zaključna plačila v zvezi z ukrepi iz prejšnje generacije programov, ki jih sedanji sistem ni zajemal (zlasti revidirani ukrepi, povezani s šolskima letoma 2004/2005 in 2005/2006).


  Komisija poudarja, da je zaključevanje projektov iz šolskega leta 2004/2005 v letu 2009 običajen postopek. Najdaljši od teh projektov so se končali leta 2008 in so jih nacionalne agencije predložile v zaključevanje v letnem poročilu 2008, ki ga je Komisija prejela leta 2009. |
| --- | --- |

7.19–7.20

V letu 2009 izvedene izboljšave sistemov na področju izobraževanja in kulture (posodobljena navodila za nacionalne agencije in okrepljeni revizijski obiski na kraju samem) niso razvidne, saj se je Sodišče osredotočilo na zaključna plačila v zvezi z ukrepi iz prejšnje generacije programov, ki jih sedanji sistem ni zajemal (zlasti revidirani ukrepi, povezani s šolskima letoma 2004/2005 in 2005/2006).

Komisija poudarja, da je zaključevanje projektov iz šolskega leta 2004/2005 v letu 2009 običajen postopek. Najdaljši od teh projektov so se končali leta 2008 in so jih nacionalne agencije predložile v zaključevanje v letnem poročilu 2008, ki ga je Komisija prejela leta 2009.

| 7.20 | Sodišče priporoča, naj Komisija še naprej krepi preglede zaključevanj, da zagotovi, da se napake odkrijejo in popravijo, ter prepreči ponavljanje že ugotovljenih napak. |
| --- | --- |

7.20

Sodišče priporoča, naj Komisija še naprej krepi preglede zaključevanj, da zagotovi, da se napake odkrijejo in popravijo, ter prepreči ponavljanje že ugotovljenih napak.

| 7.21 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 7.4
  . |
| --- | --- |

7.21

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 7.4
  .

---

(1)  Te imajo pogodbeno razmerje s Komisijo.

(2)  Sodelujoče organizacije so običajno univerze, šole ali fakultete, ki upravljajo plačila upravičencem, kot so študenti ali učitelji.

(3)  Program za boj proti nasilju nad otroki, mladimi in ženskami.

(4)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

PRILOGA 7.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA IZOBRAŽEVANJE IN DRŽAVLJANSTVO
   (1)

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Izobraževanje in kultura | 16


  Komuniciranje | 18


  Območje svobode, varnosti in pravice | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| Predplačila | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| Zaključevanja | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE |
| (v % in po številu transakcij) |
| Analiza po vrsti odhodkov |
| Predplačila | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Zaključevanja | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analiza po vrsti napake |
| Količinsko neopredeljive napake | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Količinsko opredeljive napake, | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| ki zadevajo: | upravičenost | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| nastanek | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| točnost | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake pri zaključevanjih: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % do 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

15

Izobraževanje in kultura

16

Komuniciranje

18

Območje svobode, varnosti in pravice

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

92

13

45

150

150

150

Predplačila

20

1

9

30

129

95

Zaključevanja

72

12

36

120

21

55

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE

(v % in po številu transakcij)

Analiza po vrsti odhodkov

Predplačila

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Zaključevanja

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analiza po vrsti napake

Količinsko neopredeljive napake

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Količinsko opredeljive napake,

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

ki zadevajo:

upravičenost

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

nastanek

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

točnost

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake pri zaključevanjih:

< 2 %

X

2 % do 5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Kot je pojasnjeno v odstavku 7.7, je bil za leto 2009 uporabljen drugačen revizijski pristop kot za leti 2008 in 2007, zato rezultati za leto 2009 niso neposredno primerljivi z rezultati za leti 2008 in 2007. Poleg tega je treba opozoriti, da je vzorec Sodišča za leti 2007 in 2008 vseboval vmesna/končna plačila in predplačila, medtem ko je vzorec za leto 2009 vseboval zaključevanja in predplačila. Zato je treba „zaključevanja“ v prvem stolpcu za leti 2007 in 2008 brati kot „vmesna/končna plačila“.

PRILOGA 7.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA IZOBRAŽEVANJE IN DRŽAVLJANSTVO

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Skupna ocena |
| --- | --- |
| GD EAC | |
| GD JLS | |
| GD COMM | |

Zadevni sistem

Skupna ocena

GD EAC

GD JLS

GD COMM

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Skupna ocena

2009

2008

2007

(1)

(2)

(3)

Legenda

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

---

(1)  Revidirani sistemi: zaključevanje plačil in poravnave v Komisiji.

(2)  Revidirani sistemi: upravljanje programa Vseživljenjsko učenje v nacionalnih organih, nacionalnih agencijah in Komisiji.

(3)  Revidirani sistemi: ocenjevanje predhodnih izjav o zanesljivosti za program Vseživljenjsko učenje in Evropski sklad za begunce II, predhodni pregledi plačil v Komisiji, naknadni pregledi/revizije v Komisiji.

PRILOGA 7.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo poda generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EAC | s pridržkom | V majhnem deležu skupnih odhodkov v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja je zaradi pomanjkanja dokazil pri zahtevkih za povračilo stroškov stopnja napake pri projektih iz prejšnjega programskega obdobja previsoka. | | A |
| JLS | s pridržki | Zmanjšanje ugleda zaradi zamud pri dokončanju projekta SIS II.
  Zmanjšanje ugleda zaradi zamude pri dokončanju projekta VIS.
  Finančno tveganje, ki ustreza preostali stopnji napake (2,15 %) v nerevidirani populaciji donacij v programih iz dejavnosti ABB 1804 – temeljne pravice in državljanstvo. | Tveganji za ugled, navedeni v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008, sta v letu 2009 še vedno obstajali, vendar po presoji GD nista bili zadostni za uvedbo pridržka. Prvič, čeprav so bili sprejeti ukrepi za odpravo pomanjkljivosti v sistemih Evropske policijske akademije (CEPOL), bodo ti začeli veljati šele leta 2010. Drugič, v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 je pojasnjeno, da še vedno obstajajo slabosti pri naročilih v zvezi s schengenskim virom za Bolgarijo. |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo poda generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

EAC

s pridržkom

V majhnem deležu skupnih odhodkov v okviru neposrednega centraliziranega upravljanja je zaradi pomanjkanja dokazil pri zahtevkih za povračilo stroškov stopnja napake pri projektih iz prejšnjega programskega obdobja previsoka.

A

JLS

s pridržki

Zmanjšanje ugleda zaradi zamud pri dokončanju projekta SIS II.

Zmanjšanje ugleda zaradi zamude pri dokončanju projekta VIS.

Finančno tveganje, ki ustreza preostali stopnji napake (2,15 %) v nerevidirani populaciji donacij v programih iz dejavnosti ABB 1804 – temeljne pravice in državljanstvo.

Tveganji za ugled, navedeni v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2008, sta v letu 2009 še vedno obstajali, vendar po presoji GD nista bili zadostni za uvedbo pridržka. Prvič, čeprav so bili sprejeti ukrepi za odpravo pomanjkljivosti v sistemih Evropske policijske akademije (CEPOL), bodo ti začeli veljati šele leta 2010. Drugič, v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 je pojasnjeno, da še vedno obstajajo slabosti pri naročilih v zvezi s schengenskim virom za Bolgarijo.

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

---

(1)  Glede na izjavo o zanesljivosti generalnega direktorja ima ta razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki dajejo potrebna jamstva glede pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

PRILOGA 7.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH ZA IZOBRAŽEVANJE IN DRŽAVLJANSTVO

| Opažanja Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Slabosti v sistemih, vzpostavljenih v državah članicah za program Vseživljenjsko učenje (LLP) |
| Sodišče je v sistemih, vzpostavljenih v državah članicah za program Vseživljenjsko učenje, opazilo naslednje slabosti:






  — | pri primarnih kontrolah v nekaterih primerih ni bilo dokazov, s katerimi bi bilo mogoče potrditi, da so bile izvedene analize ali dokumentacijski pregledi, ali pa ni bila izvedena nobena revizija sistemov na univerzah, čeprav je Komisija določila zahteve za minimalno število takšnih revizij, ki bi jih bilo treba izvesti do konca leta 2008, poleg tega ni bilo registrov izjem ali politike vodenja zakladnice, ki bi zagotovila, da so finančna sredstva naložena na bančnih računih, ki prinašajo obresti, |

Opažanja Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Slabosti v sistemih, vzpostavljenih v državah članicah za program Vseživljenjsko učenje (LLP)

Sodišče je v sistemih, vzpostavljenih v državah članicah za program Vseživljenjsko učenje, opazilo naslednje slabosti:

—

pri primarnih kontrolah v nekaterih primerih ni bilo dokazov, s katerimi bi bilo mogoče potrditi, da so bile izvedene analize ali dokumentacijski pregledi, ali pa ni bila izvedena nobena revizija sistemov na univerzah, čeprav je Komisija določila zahteve za minimalno število takšnih revizij, ki bi jih bilo treba izvesti do konca leta 2008, poleg tega ni bilo registrov izjem ali politike vodenja zakladnice, ki bi zagotovila, da so finančna sredstva naložena na bančnih računih, ki prinašajo obresti,

| — | nacionalne agencije so Komisiji pozno predložile letna poročila, |
| --- | --- |

—

nacionalne agencije so Komisiji pozno predložile letna poročila,

| — | pri sekundarnih kontrolah je Sodišče z revizijo ugotovilo, da so nacionalni organi uporabili pristope različne kakovosti za pridobitev osnove za predhodno in naknadno izjavo o zanesljivosti, prav tako pa je ugotovilo razlike v stopnjah razkritja postopkov, ki so jih izvedli ti organi, |
| --- | --- |

—

pri sekundarnih kontrolah je Sodišče z revizijo ugotovilo, da so nacionalni organi uporabili pristope različne kakovosti za pridobitev osnove za predhodno in naknadno izjavo o zanesljivosti, prav tako pa je ugotovilo razlike v stopnjah razkritja postopkov, ki so jih izvedli ti organi,

| — | nacionalni organi so Komisiji pred rokom, ki je bil 30. aprila 2008, poslali le deset od 40 naknadnih izjav za leto 2007. Stopnja izpolnjevanja te zahteve se do marca 2009 ni izboljšala. Naknadne izjave za leto 2008 bi morale biti predložene do 30. aprila 2009, vendar je bilo pravočasno prejetih le šest izjav, |
| --- | --- |

—

nacionalni organi so Komisiji pred rokom, ki je bil 30. aprila 2008, poslali le deset od 40 naknadnih izjav za leto 2007. Stopnja izpolnjevanja te zahteve se do marca 2009 ni izboljšala. Naknadne izjave za leto 2008 bi morale biti predložene do 30. aprila 2009, vendar je bilo pravočasno prejetih le šest izjav,

| — | medtem ko so smernice za nacionalne agencije dobro pripravljene z zakonodajnega vidika in v Komisijinem vodniku za nacionalne agencije, ki izvajajo program Vseživljenjsko učenje, to za nacionalne organe ne velja. Komisija je sicer izdala smernice, v katerih je pojasnila pristojnosti, vendar dovolj podrobnih predpisujočih smernic, ki bi vsebovale specifične postopke, ki jih morajo upoštevati pristojni organi, ni. |
| --- | --- |

—

medtem ko so smernice za nacionalne agencije dobro pripravljene z zakonodajnega vidika in v Komisijinem vodniku za nacionalne agencije, ki izvajajo program Vseživljenjsko učenje, to za nacionalne organe ne velja. Komisija je sicer izdala smernice, v katerih je pojasnila pristojnosti, vendar dovolj podrobnih predpisujočih smernic, ki bi vsebovale specifične postopke, ki jih morajo upoštevati pristojni organi, ni.

(Letno poročilo za leto 2008, odstavki 9.16, 9.19 do 9.21 in 9.33.)

V skladu z letnim poročilom o dejavnostih GD EAC za leto 2009 glede ugotovitev Sodišča o primarnih kontrolah ukrepajo za vsako ugotovitev posebej med oceno letne izjave o zanesljivosti ter kontrole preverijo med obiski na kraju samem. Nadaljnje ukrepanje glede vsake posamezne ugotovitve dopolnjujejo seminarji ter redno informiranje in komuniciranje z nacionalnimi agencijami.

Kar zadeva pozno predložitev letnih poročil nacionalnih agencij in letnih naknadnih izjav, ki jih nacionalni organi pošljejo Komisiji, je v letnem poročilu GD EAC za leto 2009 navedeno, da so bili obrazci za poročila in smernice za dokončanje izdani decembra 2009, s čimer so poskrbeli, da bodo imele tako nacionalne agencije kot nacionalni organi do roka za predložitev 30. 4. 2010 več časa za dokončanje in potrebne nadzorne preglede. Poleg tega so bili obrazci za finančna poročila precej poenostavljeni, da se zmanjša tveganje napačnega poročanja in nedoslednosti med finančnimi poročili in poročili o primarnih kontrolah.

Kot navaja letno poročilo o dejavnostih GD EAC za leto 2009, so bile v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil Sodišča pripravljene posodobljene smernice za nacionalne organe, ki so jim bile poslane konec leta 2009. Na podlagi teh posodobljenih smernic in usposabljanja za nacionalne organe, ki je bilo 2. marca 2010, se pričakuje, da bo kakovost izjav o zanesljivosti za leto 2009 boljša in bolj enotna kot v preteklih letih (str. 35). Seminarja za nacionalne organe iz letnega poročila o dejavnostih se je udeležil tudi predstavnik Evropskega računskega sodišča, Sodišče pa je prejelo tudi izvod novih smernic.

Sodišče priznava spremembe v postopkih, vendar na tej stopnji še ni mogoče oceniti učinka ukrepov, opisanih v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009.

Za leto 2009 je bilo pravočasno prejetih devet izjav in poročil (23 %) nacionalnih agencij (dodatne tri elektronske kopije so bile prejete do 6. maja).

Primerjava z letom 2008 (šest pravočasno prejetih izjav) kaže le malo napredka pri pravočasni predložitvi izjav in poročil.

V posodobljenih smernicah za nacionalne organe so upoštevane zadeve iz ugotovitev Sodišča. Toda ker bodo države članice te smernice začele uporabljati šele v letu 2010, na tej stopnji še ni mogoče oceniti njihovih učinkov na sekundarne kontrole, ki jih izvajajo nacionalni organi.

GD za izobraževanje in kulturo je razvil sistem stalne zanesljivosti. Analiza letnih izjav o zanesljivosti je le eden od elementov, na katerih temeljijo splošne izjave Komisije o zanesljivosti. Poleg tega službe GD za izobraževanje in kulturo ter zunanji revizor izvajajo tudi nadzorne obiske in preglede na kraju samem. To zagotavlja, da lahko Komisija preverja rezultate svojega dokumentacijskega pregleda letnih izjav o zanesljivosti in tesno spremlja morebitne težavne primere.

Komisijo veseli analiza Sodišča, da njena posodobljena navodila upoštevajo priporočila Sodišča za prejšnje leto.

2.   Slabosti v Komisijinem postopku ocenjevanja predhodnih in naknadnih izjav za program Vseživljenjsko učenje

Sodišče je ugotovilo, da je uporaba postopka za predhodne izjave za obdobje 2007–2013 in naknadne izjave za leto 2007 nudila omejeno zagotovilo glede kakovosti upravljanja odhodkov. Komisijina ocena je temeljila na dokumentacijskem pregledu sistemov in kontrol ter obiskih zaradi spremljanja sistemov v 11 državah v letu 2008. Vendar je Komisija le v nekaterih primerih preverila resničnost in kakovost primarnih in sekundarnih kontrol, na katere se sklicujejo letne izjave ter informacije, predstavljene v letnih poročilih.

Zato Sodišče Komisiji priporoča, da začne natančneje nadzirati postopek naknadne letne izjave z neposrednim preverjanjem, ali so opisane kontrole ustrezne in ali se v celoti uporabljajo.

Komisija je na podlagi svoje ocene predhodnih in naknadnih izjav, letnih poročil nacionalnih agencij ter rezultatov svojih obiskov zaradi spremljanja v nacionalnih agencijah in nacionalnih organih pripravila seznam pridržkov, za katere morajo nacionalne agencije in nacionalni organi sprejeti popravne ukrepe. Da bi se v prihodnjih letih pridobilo zagotovilo, da nacionalne agencije izpolnjujejo zahteve za upravljanje in kontrolo odhodkov, je potrebno stalno nadaljnje ukrepanje po pridržkih, zato je treba izvesti temeljitejše obiske z namenom spremljanja, Komisija pa mora natančneje nadzirati postopek naknadne letne izjave.

(Letno poročilo za leto 2008, odstavki 9.22 do 9.24, 9.25 in 9.34.)

Kot je navedeno v letnem poročilu o dejavnostih GD EAC za leto 2009, je GD EAC v skladu s svojo politiko strateškega nadziranja že okrepil obiske na kraju samem, kjer se preverjajo predvsem obstoj in izvajanje upravljavskih postopkov ter pregledi, ki so jih opisale države članice. Tudi načrt revizij za leto 2010 je pripravljen v tem duhu.

GD EAC je v letu 2009 izvedel pet revizij računovodskih izkazov za devet sporazumov o ukrepih, ki se izvajajo v okviru decentraliziranega upravljanja, za obdobje 2000–2006 ali 2007–2008 (v primerjavi s 14 revizijami računovodskih izkazov v osmih državah, izvedenimi v letu 2008) in 11 revizij sistemov v nacionalnih organih. Izvedel je tudi 58 obiskov zaradi spremljanja v nacionalnih agencijah (v primerjavi z 41 v letu 2008).

V letu 2009 je bilo izvedenih manj revizij računovodskih izkazov kot v letu 2008, vendar je GD EAC izvedel dodatne revizije sistemov v nacionalnih organih. Število obiskov zaradi spremljanja v nacionalnih agencijah se je v letu 2009 povečalo.

Zmanjšanje števila finančnih revizij v letu 2009 v primerjavi z letom 2008 se lahko pojasni z dobrimi rezultati podobnih revizij v letu 2008, iz katerih so bile razvidne nizke stopnje napak.

Teh revizij se ne da obravnavati ločeno od nadzornih kontrolnih obiskov in spremljanja sistemov, ki so jih službe GD za izobraževanje in kulturo izvedle leta 2009.

3.   Delno uspešne naknadne kontrole v GD EAC

V letnem poročilu o dejavnostih GD EAC za leto 2008 je navedeno, da rezultati revizij računovodskih izkazov projektov, ki jih je za Komisijo izvedlo zasebno revizijsko podjetje, kažejo, da povprečna napaka v revidiranih pogodbah za program Vseživljenjsko učenje znaša 0,01 %. Vendar bi bila stopnja napake, izračunana za projekte, zaključene med letom, veliko višja. Poleg tega te revizije ne zajemajo vseh meril za upravičenost, saj so bile v glavnem izvedene na ravni nacionalnih agencij, ki običajno ne prejmejo vseh dokazil.

(Letno poročilo za leto 2008, odstavek 9.26.)

Stopnja napake za program Vseživljenjsko učenje, ugotovljena za leto 2009, je znašala 0,65 %.

Obseg revizij računovodskih izkazov je ostal v letu 2009 enak kot v letu 2008, zato Sodišče ohranja svoje opažanje o revizijskih omejitvah.

Obseg finančnih revizij iz leta 2009 v primerjavi z revizijami iz leta 2008 je nekoliko spremenjen in več poudarka je namenjenega revizijam vzorca primarnih pregledov, ki jih je izvedla nacionalna agencija ali pa so se izvedle v njenem imenu. Te revizije so vključevale pregled rutinskih preverjanj končnih poročil, dokumentacijske preglede dokazil, preglede na kraju samem med ukrepom in finančne preglede na kraju samem po prejetju končnega poročila.

---

POGLAVJE 8

Gospodarske in finančne zadeve

KAZALO

Pregled

Posebna ocena v okviru izjave o zanesljivosti

Uvod

Posebne značilnosti skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Uspešnost sistemov

Predhodne kontrole

Revizijsko potrjevanje

Naknadne kontrole

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

Rezultati revizije Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe

Rezultati revizije ESPJ v likvidaciji

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| PREGLED |
| 8.1 | Poglavje 8 je sestavljeno iz treh delov. Najprej je predstavljena posebna ocena skupine politik gospodarske in finančne zadeve v okviru izjave o zanesljivosti (glej odstavke 8.2 do 8.34), sledijo ji rezultati periodičnih revizij Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej odstavke 8.35 do 8.39) ter Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (glej odstavke 8.40 do 8.44), nazadnje pa je predstavljeno nadaljnje ukrepanje na podlagi opažanj iz prejšnjih let (glej
  Prilogo 8.4
  ). |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

PREGLED

8.1

Poglavje 8 je sestavljeno iz treh delov. Najprej je predstavljena posebna ocena skupine politik gospodarske in finančne zadeve v okviru izjave o zanesljivosti (glej odstavke 8.2 do 8.34), sledijo ji rezultati periodičnih revizij Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej odstavke 8.35 do 8.39) ter Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (glej odstavke 8.40 do 8.44), nazadnje pa je predstavljeno nadaljnje ukrepanje na podlagi opažanj iz prejšnjih let (glej
  Prilogo 8.4
  ).

POSEBNA OCENA V OKVIRU IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

Uvod

| 8.2 | V tem delu je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik gospodarske in finančne zadeve, ki vsebuje naslednja področja politik: 01 – gospodarske in finančne zadeve, 02 – podjetništvo, 03 – konkurenca, 12 – notranji trg ter 20 – trgovina. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2009 so predstavljene v
  tabeli 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2

V tem delu je predstavljena posebna ocena Sodišča o skupini politik gospodarske in finančne zadeve, ki vsebuje naslednja področja politik: 01 – gospodarske in finančne zadeve, 02 – podjetništvo, 03 – konkurenca, 12 – notranji trg ter 20 – trgovina. Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi v letu 2009 so predstavljene v
  tabeli 8.1
  .

Posebne značilnosti skupine politik

| 8.3 | Glavni programi v tej skupini politik, ki jim je namenjenih skoraj 83 % (ali 605 milijonov EUR) skupnih operativnih odhodkov za skupino, se financirajo s področij politike 01 – gospodarske in finančne zadeve in 02 – podjetništvo. Ti programi so:






  (a) | sedmi in šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP, 6. OP) (222 milijonov EUR); |
| --- | --- | --- |

8.3

Glavni programi v tej skupini politik, ki jim je namenjenih skoraj 83 % (ali 605 milijonov EUR) skupnih operativnih odhodkov za skupino, se financirajo s področij politike 01 – gospodarske in finančne zadeve in 02 – podjetništvo. Ti programi so:

(a)

sedmi in šesti okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP, 6. OP) (222 milijonov EUR);

| (b) | financiranje agencij EU (1)
  (116 milijonov EUR); |
| --- | --- |

(b)

financiranje agencij EU (1)
  (116 milijonov EUR);

| (c) | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej odstavke 8.35 do 8.39) (92 milijonov EUR) in |
| --- | --- |

(c)

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej odstavke 8.35 do 8.39) (92 milijonov EUR) in

| (d) | okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP) ter večletni program za podjetja in podjetništvo (MAP) (175 milijonov EUR). |
| --- | --- |

(d)

okvirni program za konkurenčnost in inovacije (CIP) ter večletni program za podjetja in podjetništvo (MAP) (175 milijonov EUR).

Tabela 8.1 —   Gospodarske in finančne zadeve – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila za leto 2009 | Način upravljanja |
| 1 | Gospodarske in finančne zadeve | upravni odhodki (23) | 63 | neposredno centralizirano |
| ekonomska in monetarna unija | 13 | neposredno centralizirano |
| mednarodne ekonomske in finančne zadeve | 17 | neposredno centralizirano |
| finančni posli in instrumenti | 235 | neposredno centralizirano/skupno upravljanje prek EIF/ posredno centralizirano prek EIF |
| | 328 | |
| 2 | Podjetništvo | upravni odhodki (23) | 114 | neposredno centralizirano |
| konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo | 71 | neposredno centralizirano/posredno centralizirano prek EACI |
| notranji trg blaga in sektorske politike | 145 | neposredno centralizirano |
| sodelovanje – Vesolje in varnost | 228 | neposredno centralizirano |
| | 558 | |
| 3 | Konkurenca | upravni odhodki (23) | 91 | neposredno centralizirano |
| karteli, preprečevanje monopolov in liberalizacija | 3 | neposredno centralizirano |
| | 94 | |
| 12 | Notranji trg | upravni odhodki (23) | 58 | neposredno centralizirano |
| strategija in usklajevanje politike za GD Notranji trg | 8 | neposredno centralizirano |
| | 66 | |
| 20 | Trgovina | upravni odhodki (23) | 65 | neposredno centralizirano |
| trgovinska politika | 12 | neposredno centralizirano/skupno upravljanje prek mednarodnih organizacij |
| | 77 | |
| Upravni odhodki skupaj (23) | 391 | |
| Operativni odhodki skupaj (od tega): | 732 | |
| — | predplačila
   (24) |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila za leto 2009

Način upravljanja

1

Gospodarske in finančne zadeve

upravni odhodki (23)

63

neposredno centralizirano

ekonomska in monetarna unija

13

neposredno centralizirano

mednarodne ekonomske in finančne zadeve

17

neposredno centralizirano

finančni posli in instrumenti

235

neposredno centralizirano/skupno upravljanje prek EIF/ posredno centralizirano prek EIF

328

2

Podjetništvo

upravni odhodki (23)

114

neposredno centralizirano

konkurenčnost, industrijska politika, inovacije in podjetništvo

71

neposredno centralizirano/posredno centralizirano prek EACI

notranji trg blaga in sektorske politike

145

neposredno centralizirano

sodelovanje – Vesolje in varnost

228

neposredno centralizirano

558

3

Konkurenca

upravni odhodki (23)

91

neposredno centralizirano

karteli, preprečevanje monopolov in liberalizacija

3

neposredno centralizirano

94

12

Notranji trg

upravni odhodki (23)

58

neposredno centralizirano

strategija in usklajevanje politike za GD Notranji trg

8

neposredno centralizirano

66

20

Trgovina

upravni odhodki (23)

65

neposredno centralizirano

trgovinska politika

12

neposredno centralizirano/skupno upravljanje prek mednarodnih organizacij

77

Upravni odhodki skupaj (23)

391

Operativni odhodki skupaj (od tega):

732

—

273

| — | vmesna/končna plačila
   (25) |
| --- | --- |

—

459

Plačila za leto skupaj

1 123

Obveznosti za leto skupaj

1 373

Vir: Računovodski izkazi, 2008.

| 8.4 | Cilj programov CIP in MAP, ki se financirata s področja politike 01 – gospodarske in finančne zadeve, je podpora malim in srednje velikim podjetjem (MSP) s finančnimi instrumenti Skupnosti, ki jih za Komisijo upravlja Evropski investicijski sklad (EIF) in lajšajo dostop do financiranja. Plačila EIF-u, ki jih izvrši Komisija, so povezana s prenosom sredstev na fiduciarne račune, ki jih EIF uporablja za izvajanje programov. Tveganje, da Komisija izvrši nezakonita ali nepravilna plačila, je majhno. |
| --- | --- |

8.4

Cilj programov CIP in MAP, ki se financirata s področja politike 01 – gospodarske in finančne zadeve, je podpora malim in srednje velikim podjetjem (MSP) s finančnimi instrumenti Skupnosti, ki jih za Komisijo upravlja Evropski investicijski sklad (EIF) in lajšajo dostop do financiranja. Plačila EIF-u, ki jih izvrši Komisija, so povezana s prenosom sredstev na fiduciarne račune, ki jih EIF uporablja za izvajanje programov. Tveganje, da Komisija izvrši nezakonita ali nepravilna plačila, je majhno.

| 8.5 | Cilj 7. OP na tem področju politike je podpirati ukrepe na področju raziskav vesolja in varnosti, v okviru 6. OP pa se podpirajo ukrepi za spodbujanje tehnoloških inovacij, izkoriščanje rezultatov raziskav ter vzpostavljanje tehnoloških podjetij znotraj Skupnosti in v vseh njenih regijah. Cilj programa CIP, ki se financira s področja politike 02 – podjetništvo, je prek inovacij podpirati ukrepe, ki spodbujajo konkurenčnost podjetij, zlasti MSP. |
| --- | --- |

8.5

Cilj 7. OP na tem področju politike je podpirati ukrepe na področju raziskav vesolja in varnosti, v okviru 6. OP pa se podpirajo ukrepi za spodbujanje tehnoloških inovacij, izkoriščanje rezultatov raziskav ter vzpostavljanje tehnoloških podjetij znotraj Skupnosti in v vseh njenih regijah. Cilj programa CIP, ki se financira s področja politike 02 – podjetništvo, je prek inovacij podpirati ukrepe, ki spodbujajo konkurenčnost podjetij, zlasti MSP.

| 8.6 | Financiranje se za večino ukrepov v okviru treh navedenih programov (2) zagotavlja prek sporazumov o donacijah, sklenjenih s Komisijo. Donacije se izplačujejo v obrokih: predplačilo se plača ob podpisu sporazuma o donaciji, sledijo pa mu vmesna in končna plačila, s katerimi se povrnejo upravičeni odhodki na podlagi letnih izjav o stroških, ki so jih predložili upravičenci. |
| --- | --- |

8.6

Financiranje se za večino ukrepov v okviru treh navedenih programov (2) zagotavlja prek sporazumov o donacijah, sklenjenih s Komisijo. Donacije se izplačujejo v obrokih: predplačilo se plača ob podpisu sporazuma o donaciji, sledijo pa mu vmesna in končna plačila, s katerimi se povrnejo upravičeni odhodki na podlagi letnih izjav o stroških, ki so jih predložili upravičenci.

| 8.7 | Glavno tveganje za pravilnost je, da se v teh izjavah navedejo previsoki upravičeni stroški, nadzorni in kontrolni sistemi Komisije pa tega ne zaznajo. Komisija zaradi velikega števila izjav o stroških ne more vsake preveriti na kraju samem na ravni upravičenca. Zato Sodišče tveganje za pravilnost plačil, ki se izvršijo na podlagi izjav o stroških, ocenjuje kot visoko (3). Plačilni pogoji za predplačila so manj zapleteni, saj se ta plačila izvršijo po podpisu sporazuma o donaciji ali sklepa o financiranju. Vendar so se pri predplačilih v prejšnjih letih pojavljale napake, čeprav večinoma količinsko neopredeljive in povezane s postopkovnimi slabostmi. |
| --- | --- |

8.7

Glavno tveganje za pravilnost je, da se v teh izjavah navedejo previsoki upravičeni stroški, nadzorni in kontrolni sistemi Komisije pa tega ne zaznajo. Komisija zaradi velikega števila izjav o stroških ne more vsake preveriti na kraju samem na ravni upravičenca. Zato Sodišče tveganje za pravilnost plačil, ki se izvršijo na podlagi izjav o stroških, ocenjuje kot visoko (3). Plačilni pogoji za predplačila so manj zapleteni, saj se ta plačila izvršijo po podpisu sporazuma o donaciji ali sklepa o financiranju. Vendar so se pri predplačilih v prejšnjih letih pojavljale napake, čeprav večinoma količinsko neopredeljive in povezane s postopkovnimi slabostmi.

| 8.7 | Komisija je vzpostavila strategijo kontrole in razvila naknadne revizije, da bi zmanjšala tveganje v zvezi s pravilnostjo izvrševanja plačil. Cilj sprejetega popravljalnega ukrepa je nižja stopnja napak. Komisija izterja vsak znesek, ki je bil preplačan revidiranim upravičencem. |
| --- | --- |

8.7

| 8.8 | V okviru 7. OP je Komisija tudi sklenila sporazum z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) (4), ki je namenjen financiranju vesoljske komponente globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) v obdobju od leta 2008 do 2013. V skladu s členom 53d finančne uredbe je Komisija naloge izvrševanja proračuna prenesla na ESA. V okviru tega sporazuma se ESA dodeli skupno 624 milijonov EUR, od katerih je bil v letu 2009 izplačan znesek v višini 68 milijonov EUR. |
| --- | --- |

8.8

V okviru 7. OP je Komisija tudi sklenila sporazum z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) (4), ki je namenjen financiranju vesoljske komponente globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES) v obdobju od leta 2008 do 2013. V skladu s členom 53d finančne uredbe je Komisija naloge izvrševanja proračuna prenesla na ESA. V okviru tega sporazuma se ESA dodeli skupno 624 milijonov EUR, od katerih je bil v letu 2009 izplačan znesek v višini 68 milijonov EUR.

| 8.8 | Plačilo, izvršeno Evropski vesoljski agenciji (agencija ESA) v letu 2009, je bil prvi prispevek iz proračuna EU k skupno vodenemu programu za globalno spremljanje okolja in varnosti (program GMES). Komisija in agencija ESA sta podpisali sporazum o prenosu pooblastil v skladu s pogoji „skupnega vodenja“, v okviru katerih se določene naloge izvrševanja prenesejo na mednarodne organizacije. |
| --- | --- |

8.8

Obseg revizije in revizijski pristop

| 8.9. | Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Glede revizije gospodarskih in finančnih zadev je treba navesti naslednje:






  — | preizkušen je bil vzorec z 80 plačili, med katerimi je bilo 51 vmesnih ali končnih plačil, vključno s 15, povezanimi z že omenjenimi tremi programi (5) (glej odstavek 8.5), |
| --- | --- | --- |

8.9.

Splošni revizijski pristop in metodologija Sodišča sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Glede revizije gospodarskih in finančnih zadev je treba navesti naslednje:

—

preizkušen je bil vzorec z 80 plačili, med katerimi je bilo 51 vmesnih ali končnih plačil, vključno s 15, povezanimi z že omenjenimi tremi programi (5) (glej odstavek 8.5),

| — | vzorec je vseboval predplačila, ker se pri njih pojavlja tveganje napak, in |
| --- | --- |

—

vzorec je vseboval predplačila, ker se pri njih pojavlja tveganje napak, in

| — | ocena uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov je vsebovala:






  — | predhodne dokumentacijske preglede plačil, ki jih je izvršila Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost (EACI) (6), predvsem pregled vzorca s 30 plačili, |
| --- | --- | --- |

—

ocena uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov je vsebovala:

—

predhodne dokumentacijske preglede plačil, ki jih je izvršila Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost (EACI) (6), predvsem pregled vzorca s 30 plačili,

| — | revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov, ki ga opravijo neodvisni revizorji, in |
| --- | --- |

—

revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov, ki ga opravijo neodvisni revizorji, in

| — | naknadne kontrole, zlasti kontrole Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo ter Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve. |
| --- | --- |

—

naknadne kontrole, zlasti kontrole Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo ter Generalnega direktorata za gospodarske in finančne zadeve.

Pravilnost transakcij

| 8.10 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 8.1
  . Sodišče je ugotovilo, da je na 26 % plačil (21 od 80) (7) vplivalo 25 napak. Na 62 % teh plačil (13 od 21) so vplivale količinsko opredeljive napake, povezane z upravičenostjo ali točnostjo prijavljenih odhodkov. Na ostala plačila (osem od 21) so vplivale količinsko neopredeljive napake, ki so povezane predvsem s kršitvami postopkov Komisije za oddajo javnega naročila ali drugih notranjih pravil (8). Sodišče je ugotovilo, da v preizkušenih plačilih na splošno ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

8.10

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 8.1
  . Sodišče je ugotovilo, da je na 26 % plačil (21 od 80) (7) vplivalo 25 napak. Na 62 % teh plačil (13 od 21) so vplivale količinsko opredeljive napake, povezane z upravičenostjo ali točnostjo prijavljenih odhodkov. Na ostala plačila (osem od 21) so vplivale količinsko neopredeljive napake, ki so povezane predvsem s kršitvami postopkov Komisije za oddajo javnega naročila ali drugih notranjih pravil (8). Sodišče je ugotovilo, da v preizkušenih plačilih na splošno ni bilo pomembnih napak.

| 8.10 | Komisija si prizadeva nadalje zmanjšati in popraviti napake, kolikor je to stroškovno učinkovito mogoče. |
| --- | --- |

8.10

| 8.11 | Večina teh napak je bila povezana z ukrepi, financiranimi iz že omenjenih treh programov (glej odstavek 8.5), in se nanaša na povračilo s strani Komisije neupravičenih stroškov, ki so jih v svojih izjavah o stroških prijavili upravičenci. Ta rezultat potrjujejo ugotovitve naknadnih kontrol Komisije (9). |
| --- | --- |

8.11

Večina teh napak je bila povezana z ukrepi, financiranimi iz že omenjenih treh programov (glej odstavek 8.5), in se nanaša na povračilo s strani Komisije neupravičenih stroškov, ki so jih v svojih izjavah o stroških prijavili upravičenci. Ta rezultat potrjujejo ugotovitve naknadnih kontrol Komisije (9).

| 8.11 | Eden od glavnih vzrokov za napake in neupravičene zahtevke za stroške je kompleksnost pravil. V Sporočilu Komisije o poenostavitvi okvirnih raziskovalnih programov so predlagani ukrepi za preprečitev tega tveganja. Ker se bodo ti predlogi izvajali šele v okviru naslednjega okvirnega programa in ker mora Komisija obravnavati probleme, ki so jih povzročili zapleteni pogoji za upravičenost, ki se uporabljajo za upravičence do donacij, je 26. maja 2010 sprejela Sporočilo (22) drugim institucijam, v katerem predlaga, da bi bila raven dopustnega tveganja napake na področju raziskav od 2 do 5-odstotna. Predlagana raven dopustnega tveganja napake se določi ob upoštevanju stroškovne učinkovitosti nadzora in dopustne stopnje preostalih napak, ki je upravičena zaradi teh stroškov. |
| --- | --- |

8.11

| 8.12 | Napake so večinoma povzročili neupravičeni stroški dela in posredni stroški ter neustrezna ali manjkajoča dokazila. Naslednji trije primeri ponazarjajo vrste projektov z napakami, s katerimi se Sodišče srečuje pri svojih revizijah na ravni končnih upravičencev. |
| --- | --- |

8.12

Napake so večinoma povzročili neupravičeni stroški dela in posredni stroški ter neustrezna ali manjkajoča dokazila. Naslednji trije primeri ponazarjajo vrste projektov z napakami, s katerimi se Sodišče srečuje pri svojih revizijah na ravni končnih upravičencev.

| 8.12 | Komisija želi glede teh treh primerov opozoriti na naslednje: |
| --- | --- |

8.12

Primeri neupravičenih stroškov

Primeri neupravičenih stroškov

(a)   6.okvirni program

Revidirani projekt je upravljal upravičenec, ki je skupno izvajal pet projektov 6. OP, ki sta jih financirala dva različna generalna direktorata Komisije. Pri pregledu časovnic vseh projektov je bilo ugotovljeno, da je upravičenec pri teh projektih, ki jih financira Skupnost, zaračunaval preveč delovnih ur ali jih celo dvakrat knjižil. Poleg tega je prijavil bistveno previsoke posredne stroške. Skupna ugotovljena napaka je znašala 21 % prijavljenih stroškov (ali približno 146 000 EUR). Podjetje, ki je izdalo revizijsko potrdilo, ni odkrilo teh resnih pomanjkljivosti v izjavah o stroških, prav tako pa niso bile ugotovljene pri dveh naknadnih kontrolah, ki ju je za Komisijo izvedlo drugo zunanje revizijsko podjetje.

| (a) | Komisija bo nadalje proučila primer in izterjala vsak znesek, ki je bil preplačan.

  Med naknadnimi kontrolami, izvedenimi v imenu Komisije, so bile ugotovljene pomanjkljivosti v izjavah o stroških. Vendar se je iz njih izhajajoča ugotovitev glede upravičenosti posrednih stroškov razlikovala od opažanj Sodišča.


  Čeprav so bile ure za različne projekte dejansko knjižene dvakrat, je bilo ugotovljeno, da je do tega prišlo predvsem zato, ker je upravičenec slabo vodil projekt, in ni bilo storjeno namenoma. |
| --- | --- |

(a)

Med naknadnimi kontrolami, izvedenimi v imenu Komisije, so bile ugotovljene pomanjkljivosti v izjavah o stroških. Vendar se je iz njih izhajajoča ugotovitev glede upravičenosti posrednih stroškov razlikovala od opažanj Sodišča.

Čeprav so bile ure za različne projekte dejansko knjižene dvakrat, je bilo ugotovljeno, da je do tega prišlo predvsem zato, ker je upravičenec slabo vodil projekt, in ni bilo storjeno namenoma.

(b)   7. okvirni program

Upravičenec je od leta 2004 sodeloval pri šestih projektih, financiranih v okviru 6. OP, in osmih projektih, financiranih v okviru 7. OP. Od leta 2006 je skupno prejel približno 1 milijon EUR sredstev Skupnosti. Pri izračunu stroškov dela je uporabil metodologijo, ki ni bila skladna ne s pravili 6. OP ne s pravili 7. OP. Posledično so bili pri revidiranem projektu prijavljeni za več kot 17 % (ali približno 7 800 EUR) previsoki stroški. Ta metodologija se je uporabljala pri še 13 drugih projektih.

| (b) | Opažena napaka se nanaša na napačno razlago pravil 7. OP glede upravičenosti v zvezi s standardnim številom produktivnih ur. Komisija bo naredila ustrezni popravek, ugotovitev pa se bo ekstrapolirala na druge projekte, ki jih vodi ta upravičenec. |
| --- | --- |

(b)

(c)   7. okvirni program – skupno upravljanje

ESA vsako leto predloži finančno poročilo, v katerem je opisano, kako so bila porabljena sredstva, prejeta od EU (glej odstavek 8.8). Sodišče je preučilo letno poročilo za leto 2008, ki je bilo predloženo Komisiji 19. marca 2009 in je pokrivalo 20,2 milijona EUR odhodkov. Sodišče je ugotovilo, da so približno 10 % revidiranega vzorca (ali približno 1,3 milijona EUR) predstavljali stroški, ki jih ne bi smela financirati Skupnost, in stroški s premalo dokazili, v pravilih in postopkih za oddajo javnega naročila pa so bile resne slabosti (10).

| (c) | Plačilo, izvršeno agenciji ESA v letu 2009, ki ga je revidiralo Sodišče, je bil prvi prispevek iz proračuna EU k skupno vodenemu programu GMES. Pod pogoji sporazuma o prenosu pooblastil, ki sta ga podpisali Komisija in agencija ESA, letni prenos sredstev s strani Komisije ni odvisen od zneska iz letnega finančnega poročila, ki ga predloži agencija ESA. Morebitne napake, odkrite v letnem finančnem poročilu agencije ESA, niso vplivale na zakonitost in pravilnost plačil. Po mnenju Komisije so bili stroški, ki jih je sporočila agencija ESA, tudi upoštevajoč stroške, ki sprva niso bili vključeni v finančno poročilo, za 2 % previsoki. To bo popravljeno pred izvršitvijo končnega plačila ob koncu programa. |
| --- | --- |

(c)

Čeprav se Komisija strinja, da bi bilo treba nekatere postopke oddaje javnega naročila nadalje uskladiti s pravili ES, je treba pri naročilih na področju vesolja upoštevati njihovo svojevrstno naravo. Komisija meni, da pravila in postopki za oddajo javnega naročila agencije ESA zagotavljajo najboljše razmerje med kakovostjo in ceno pri oddajanju javnih naročil na področju vesolja.

Uspešnost sistemov

| 8.13 | Komisija je vzpostavila različne kontrole, ki pokrivajo celoten cikel odhodkov, da bi ublažila tveganje netočnih ali nepravilnih plačil. Sodišče je ocenilo uspešnost delovanja predhodnih kontrol za plačila, zanesljivost sistema revizijskega potrjevanja in naknadne kontrole povrnjenih odhodkov, ki jih izvaja Komisija. |
| --- | --- |

8.13

Komisija je vzpostavila različne kontrole, ki pokrivajo celoten cikel odhodkov, da bi ublažila tveganje netočnih ali nepravilnih plačil. Sodišče je ocenilo uspešnost delovanja predhodnih kontrol za plačila, zanesljivost sistema revizijskega potrjevanja in naknadne kontrole povrnjenih odhodkov, ki jih izvaja Komisija.

| 8.14 | Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 8.2
  . |
| --- | --- |

8.14

Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 8.2
  .

Predhodne kontrole

| 8.15 | Namen predhodnih kontrol je preveriti, ali je finančno poslovodenje plačil pravilno in dobro. Zajemajo tako operativne kot finančne vidike, zlasti kakovost rezultatov, skladnost s pogodbenimi zahtevami in točnost izračuna zneska za plačilo. |
| --- | --- |

8.15

Namen predhodnih kontrol je preveriti, ali je finančno poslovodenje plačil pravilno in dobro. Zajemajo tako operativne kot finančne vidike, zlasti kakovost rezultatov, skladnost s pogodbenimi zahtevami in točnost izračuna zneska za plačilo.

| 8.16 | Vmesna ali končna plačila tako pri 6. OP kot pri 7. OP temeljijo le na izjavah o stroških, zato je s standardnimi predhodnimi kontrolami odhodkov, prijavljenih v izjavah o stroških, mogoče ugotoviti samo uradniške in aritmetične napake. Ker je narava takšnih predhodnih kontrol sama po sebi omejena, je Generalni direktorat za podjetništvo in industrijo okrepil svojo strategijo zanje, zlasti z izvajanjem podrobnih dokumentacijskih pregledov (11) in predhodnih revizij sistemov, ki jih uporabljajo upravičenci. |
| --- | --- |

8.16

Vmesna ali končna plačila tako pri 6. OP kot pri 7. OP temeljijo le na izjavah o stroških, zato je s standardnimi predhodnimi kontrolami odhodkov, prijavljenih v izjavah o stroških, mogoče ugotoviti samo uradniške in aritmetične napake. Ker je narava takšnih predhodnih kontrol sama po sebi omejena, je Generalni direktorat za podjetništvo in industrijo okrepil svojo strategijo zanje, zlasti z izvajanjem podrobnih dokumentacijskih pregledov (11) in predhodnih revizij sistemov, ki jih uporabljajo upravičenci.

| 8.17 | Revizija vzorca z 80 plačili, omenjena v odstavku 8.9, ni pokazala nobenih bistvenih slabosti pri izvajanju predhodnih dokumentacijskih pregledov. Vendar je Sodišče glede področja politike 02 – podjetništvo opazilo, da so na 24 od 48 preizkušenih plačil vplivale slabosti v predhodnih kontrolah. V primeru Izvajalske agencije za raziskave (12) s predhodnimi kontrolami ni bilo ugotovljenih pet napak v zvezi s pravilnostjo. V primeru ESA pred podpisom sporazuma o financiranju GMES (glej odstavek 8.8) Komisija ni jasno opredelila upravičenih stroškov skupno financiranih dejavnosti in odpravila slabosti pri oddaji javnih naročil. Poleg tega vse do februarja 2010 ni formalizirala nobene strategije za predhodne kontrole (glej odstavek 8.26). |
| --- | --- |

8.17

Revizija vzorca z 80 plačili, omenjena v odstavku 8.9, ni pokazala nobenih bistvenih slabosti pri izvajanju predhodnih dokumentacijskih pregledov. Vendar je Sodišče glede področja politike 02 – podjetništvo opazilo, da so na 24 od 48 preizkušenih plačil vplivale slabosti v predhodnih kontrolah. V primeru Izvajalske agencije za raziskave (12) s predhodnimi kontrolami ni bilo ugotovljenih pet napak v zvezi s pravilnostjo. V primeru ESA pred podpisom sporazuma o financiranju GMES (glej odstavek 8.8) Komisija ni jasno opredelila upravičenih stroškov skupno financiranih dejavnosti in odpravila slabosti pri oddaji javnih naročil. Poleg tega vse do februarja 2010 ni formalizirala nobene strategije za predhodne kontrole (glej odstavek 8.26).

| 8.17 | Komisija se strinja z oceno Sodišča, da se pri predhodnih pregledih v okviru področja politike 02 – podjetništvo niso pokazale nobene bistvene slabosti.

  Komisija meni, da so predhodni pregledi v okviru področja politike 02 – podjetništvo sorazmerni in učinkoviti. Manjša odstopanja tako ne vplivajo na učinkovitost predhodnih pregledov. Odprava teh manjših odstopanj ne bi bila stroškovno učinkovita.


  Glede Izvajalske agencije za raziskave se trije od petih omenjenih primerov nanašajo na eno in isto pooblastitev uslužbenca v finančnem krogu, ki je po mnenju Sodišča nepravilna. Komisija se ne strinja s Sodiščem, da gre v zvezi s tem, da je odredbodajalec pooblastil uslužbence, ki so delovali za finančni krog, za napake pri zakonitosti/pravilnosti, saj ni nobene zakonske zahteve, da bi uradno imenovali uslužbence na različne funkcije.


  Dejstvo, da upravičeni stroški dejavnosti, ki so skupno financirane, niso podrobno opredeljeni, je značilno za dejavnosti v okviru skupnega vodenja na splošno ter še zlasti za naravo programa GMES. V program je vključen tehnično zapleten vesoljski projekt, ki zajema razvoj satelitov Sentinel, zaradi česar je težko ločiti elemente, ki se financirajo iz različnih virov v postopku razvoja in oddaje javnega naročila.


  Komisija meni, da je predhodna ocena zahtev za „skupno vodenje“, opravljena pred sklenitvijo sporazuma, zadostna.


  Okvir za spremljanje in kontrolo za financiranje GMES se je začel pripravljati že leta 2008, a ga je bilo treba na podlagi izkušenj pri izvajanju projekta spremeniti in dopolniti. Komisija izvršuje in formalizira svoje dejavnosti spremljanja in kontrole od leta 2010. |
| --- | --- |

8.17

Komisija meni, da so predhodni pregledi v okviru področja politike 02 – podjetništvo sorazmerni in učinkoviti. Manjša odstopanja tako ne vplivajo na učinkovitost predhodnih pregledov. Odprava teh manjših odstopanj ne bi bila stroškovno učinkovita.

Glede Izvajalske agencije za raziskave se trije od petih omenjenih primerov nanašajo na eno in isto pooblastitev uslužbenca v finančnem krogu, ki je po mnenju Sodišča nepravilna. Komisija se ne strinja s Sodiščem, da gre v zvezi s tem, da je odredbodajalec pooblastil uslužbence, ki so delovali za finančni krog, za napake pri zakonitosti/pravilnosti, saj ni nobene zakonske zahteve, da bi uradno imenovali uslužbence na različne funkcije.

Dejstvo, da upravičeni stroški dejavnosti, ki so skupno financirane, niso podrobno opredeljeni, je značilno za dejavnosti v okviru skupnega vodenja na splošno ter še zlasti za naravo programa GMES. V program je vključen tehnično zapleten vesoljski projekt, ki zajema razvoj satelitov Sentinel, zaradi česar je težko ločiti elemente, ki se financirajo iz različnih virov v postopku razvoja in oddaje javnega naročila.

Komisija meni, da je predhodna ocena zahtev za „skupno vodenje“, opravljena pred sklenitvijo sporazuma, zadostna.

Okvir za spremljanje in kontrolo za financiranje GMES se je začel pripravljati že leta 2008, a ga je bilo treba na podlagi izkušenj pri izvajanju projekta spremeniti in dopolniti. Komisija izvršuje in formalizira svoje dejavnosti spremljanja in kontrole od leta 2010.

| 8.18 | Sodišče je izbralo dodaten vzorec s 30 predplačili za EACI, da bi ocenilo zasnovo predhodnega sistema in uspešnost njegovega delovanja pri upravljanju CIP (13). Ugotovljene niso bile nobene bistvene slabosti. Vendar pa je Sodišče ugotovilo, da je treba posodobiti finančni priročnik in da dokumentacija pri delih izvedenih pregledov ni bila zadostna. |
| --- | --- |

8.18

Sodišče je izbralo dodaten vzorec s 30 predplačili za EACI, da bi ocenilo zasnovo predhodnega sistema in uspešnost njegovega delovanja pri upravljanju CIP (13). Ugotovljene niso bile nobene bistvene slabosti. Vendar pa je Sodišče ugotovilo, da je treba posodobiti finančni priročnik in da dokumentacija pri delih izvedenih pregledov ni bila zadostna.

| 8.18 | Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost (Executive Agency for Competitiveness and Innovation – EACI) potrjuje, da vsi deli priročnika o postopkih niso popolnoma posodobljeni za vse programe. Različna poglavja priročnika so bila leta 2010 pregledana in posodobljena. |
| --- | --- |

8.18

Revizijsko potrjevanje

| 8.19 | Finančna uredba EU (14) zahteva, da za izjave o stroških, ki presegajo določen prag, pooblaščeni revizor izda potrdilo, ki potrjuje točnost, nastanek in upravičenost prijavljenih stroškov. Komisija ta revizijska potrdila uporablja kot ključno kontrolo pri projektih, ki se financirajo na področju politike 02 – podjetništvo, zlasti v okviru 6. OP in 7. OP. |
| --- | --- |

8.19

Finančna uredba EU (14) zahteva, da za izjave o stroških, ki presegajo določen prag, pooblaščeni revizor izda potrdilo, ki potrjuje točnost, nastanek in upravičenost prijavljenih stroškov. Komisija ta revizijska potrdila uporablja kot ključno kontrolo pri projektih, ki se financirajo na področju politike 02 – podjetništvo, zlasti v okviru 6. OP in 7. OP.

| 8.20 | Sodišče je pri vseh plačilih, ki so bila revidirana na ravni upravičencev in za katera so bila izdana revizijska potrdila, primerjalo rezultate svoje revizije z izdanim potrdilom. V vseh primerih, ko je pooblaščeni revizor izdal mnenje brez pridržka, je našlo napake. Čeprav napake v dveh primerih niso imele velikega finančnega učinka (15), so v preostalih štirih primerih tak učinek imele ali pa so se nanašale na metodologijo razporeditve stroškov, ki ni bila skladna z veljavnimi pravili. Ta ugotovitev potrjuje lanske rezultate in rezultate v poglavju 5 ter kaže, da je ta kontrola le delno uspešna pri ugotavljanju napak v prijavljenih stroških. |
| --- | --- |

8.20

Sodišče je pri vseh plačilih, ki so bila revidirana na ravni upravičencev in za katera so bila izdana revizijska potrdila, primerjalo rezultate svoje revizije z izdanim potrdilom. V vseh primerih, ko je pooblaščeni revizor izdal mnenje brez pridržka, je našlo napake. Čeprav napake v dveh primerih niso imele velikega finančnega učinka (15), so v preostalih štirih primerih tak učinek imele ali pa so se nanašale na metodologijo razporeditve stroškov, ki ni bila skladna z veljavnimi pravili. Ta ugotovitev potrjuje lanske rezultate in rezultate v poglavju 5 ter kaže, da je ta kontrola le delno uspešna pri ugotavljanju napak v prijavljenih stroških.

| 8.20 | Komisija se strinja s pomisleki Sodišča glede točnosti revizijskih potrdil za 6. OP, ki v tem primeru ne nudijo v celoti dodatnega zagotovila, kot je bilo pričakovano na začetku. Vendar Komisija še vedno meni, da je ta instrument pomembno prispeval k preprečevanju napak, zaradi česar so se stopnje napak v 6. OP precej zmanjšale v primerjavi s 5. OP.

  Komisija je sprejela popravne ukrepe, da bi izboljšala kakovost revizijskih potrdil v 7. OP.


  Revizijsko potrjevanje v 7. OP temelji na „dogovorjenih postopkih“, v skladu s katerimi mora revizor, ki izvaja potrjevanje, izvesti vnaprej določene postopke in na tej podlagi poročati o dejanskih ugotovitvah. S takim pristopom naj bi se zmanjšalo število napak pri tem, kako revizorji razlagajo pravila glede upravičenosti, kot so se pojavljale v okviru 6. OP. Komisija bo še naprej ocenjevala zanesljivost revizijskih potrdil med lastnimi finančnimi revizijami. |
| --- | --- |

8.20

Komisija je sprejela popravne ukrepe, da bi izboljšala kakovost revizijskih potrdil v 7. OP.

Revizijsko potrjevanje v 7. OP temelji na „dogovorjenih postopkih“, v skladu s katerimi mora revizor, ki izvaja potrjevanje, izvesti vnaprej določene postopke in na tej podlagi poročati o dejanskih ugotovitvah. S takim pristopom naj bi se zmanjšalo število napak pri tem, kako revizorji razlagajo pravila glede upravičenosti, kot so se pojavljale v okviru 6. OP. Komisija bo še naprej ocenjevala zanesljivost revizijskih potrdil med lastnimi finančnimi revizijami.

| 8.21 | Pri 6. OP je moral načeloma vsak upravičenec predložiti vsaj eno revizijsko potrdilo za stroške projekta. Pri 7. OP morajo upravičenci predložiti revizijska potrdila le, ko je združeno financiranje EU vsaj 375 000 EUR. Poleg tega je Komisija uvedla sistem predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci. Vendar je potrditev svojih metodologij obračunavanja stroškov dobilo le malo upravičencev. To skupaj z znatnim zmanjšanjem števila zahtevanih revizijskih potrdil povečuje tveganje napak (glej tudi odstavke 5.28 do 5.31). |
| --- | --- |

8.21

Pri 6. OP je moral načeloma vsak upravičenec predložiti vsaj eno revizijsko potrdilo za stroške projekta. Pri 7. OP morajo upravičenci predložiti revizijska potrdila le, ko je združeno financiranje EU vsaj 375 000 EUR. Poleg tega je Komisija uvedla sistem predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci. Vendar je potrditev svojih metodologij obračunavanja stroškov dobilo le malo upravičencev. To skupaj z znatnim zmanjšanjem števila zahtevanih revizijskih potrdil povečuje tveganje napak (glej tudi odstavke 5.28 do 5.31).

| 8.21 | V okviru 7. OP je treba predložiti manj revizijskih potrdil, da bi se zmanjšalo administrativno breme upravičencev.

  Vendar morajo upravičenci, katerih metodologija obračunavanja stroškov je bila potrjena, še vedno predložiti potrdilo o računovodskih izkazih, saj jim zaradi potrjene metodologije ni treba predložiti le vmesnega potrdila o računovodskih izkazih. Potrdilo o računovodskih izkazih je treba predložiti za zadnje obdobje poročanja, če skupni zaprošeni prispevek presega 375 000 EUR. Za mnoge upravičence so bile obsežne revizijske kampanje v okviru 6. OP učni proces in Komisija pričakuje, da bodo upravičenci zaradi tega zelo verjetno uporabili izboljšane prakse stroškovnega računovodstva projekta.


  Trenutno ni mogoče sklepati, ali se bo skupna stopnja napak povečala, ker bi se ugotovljena tveganja lahko preprečila z drugimi ukrepi. |
| --- | --- |

8.21

Vendar morajo upravičenci, katerih metodologija obračunavanja stroškov je bila potrjena, še vedno predložiti potrdilo o računovodskih izkazih, saj jim zaradi potrjene metodologije ni treba predložiti le vmesnega potrdila o računovodskih izkazih. Potrdilo o računovodskih izkazih je treba predložiti za zadnje obdobje poročanja, če skupni zaprošeni prispevek presega 375 000 EUR. Za mnoge upravičence so bile obsežne revizijske kampanje v okviru 6. OP učni proces in Komisija pričakuje, da bodo upravičenci zaradi tega zelo verjetno uporabili izboljšane prakse stroškovnega računovodstva projekta.

Trenutno ni mogoče sklepati, ali se bo skupna stopnja napak povečala, ker bi se ugotovljena tveganja lahko preprečila z drugimi ukrepi.

Naknadne kontrole

| 8.22 | Generalni direktorati, ki so odgovorni za izvajanje na področjih politik 01 – gospodarske in finančne zadeve in 02 – podjetništvo, so zaradi velikega števila plačil in zapletenosti upravljanih programov uvedli ločene funkcije naknadne kontrole. |
| --- | --- |

8.22

Generalni direktorati, ki so odgovorni za izvajanje na področjih politik 01 – gospodarske in finančne zadeve in 02 – podjetništvo, so zaradi velikega števila plačil in zapletenosti upravljanih programov uvedli ločene funkcije naknadne kontrole.

| 8.23 | Za področje politike 01 – gospodarske in finančne zadeve je Sodišče ugotovilo, da je bil delovni program naknadnih kontrol za leto 2009 formaliziran šele decembra 2009. Leta 2009 so bila objavljena tri poročila o naknadnih kontrolah, od katerih se dve nanašata na kontrole, ki so se začele leta 2006, vendar so bile končane šele leta 2009. |
| --- | --- |

8.23

Za področje politike 01 – gospodarske in finančne zadeve je Sodišče ugotovilo, da je bil delovni program naknadnih kontrol za leto 2009 formaliziran šele decembra 2009. Leta 2009 so bila objavljena tri poročila o naknadnih kontrolah, od katerih se dve nanašata na kontrole, ki so se začele leta 2006, vendar so bile končane šele leta 2009.

| 8.23 | Potrjeno je, da je pri formaliziranju delovnega programa za leto 2009 prišlo do zamude. Toda skupina za upravljanje notranje kontrole je program v veliki meri določila in uskladila februarja 2009 in potem se je začel izvajati. Januarja 2010 je skupina za upravljanje notranje kontrole uskladila program za naslednje leto, formaliziran pa je bil marca 2010.

  Prejšnja leta je bil večji delež sredstev za naknadne kontrole namenjen izjemno pomembni kontroli, zato so bile druge kontrole zaključene z zamudo. |
| --- | --- |

8.23

Prejšnja leta je bil večji delež sredstev za naknadne kontrole namenjen izjemno pomembni kontroli, zato so bile druge kontrole zaključene z zamudo.

| 8.24 | Na področju politike 02 – podjetništvo je temelj sistema notranje kontrole za raziskovalne odhodke s tega področja zlasti sistem naknadnih kontrol (tj. revizije računovodskih izkazov pri upravičencih po povračilu). Te revizije so opravili neposredno revizorji Komisije ali pa zunanja revizijska podjetja pod nadzorom Komisije. Za 6. OP in 7. OP je bila določena posebna revizijska strategija, katere cilj je:






  (a) | oceniti pravilnost finančnih transakcij ter prispevati k letni izjavi o zanesljivosti (glej odstavke 8.28 in 8.29) ter |
| --- | --- | --- |

8.24

Na področju politike 02 – podjetništvo je temelj sistema notranje kontrole za raziskovalne odhodke s tega področja zlasti sistem naknadnih kontrol (tj. revizije računovodskih izkazov pri upravičencih po povračilu). Te revizije so opravili neposredno revizorji Komisije ali pa zunanja revizijska podjetja pod nadzorom Komisije. Za 6. OP in 7. OP je bila določena posebna revizijska strategija, katere cilj je:

(a)

oceniti pravilnost finančnih transakcij ter prispevati k letni izjavi o zanesljivosti (glej odstavke 8.28 in 8.29) ter

| (b) | zagotoviti osnovo za mehanizme za popravke in izterjave. |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti osnovo za mehanizme za popravke in izterjave.

| 8.25 | Sistem naknadnih kontrol, ki ga je vzpostavil Generalni direktorat za podjetništvo in industrijo, je bil ocenjen kot uspešen, čeprav so zaželene nadaljnje izboljšave naknadnih kontrol, ki jih pogodbeno izvajajo zunanja revizijska podjetja. Del področja politike 02 – podjetništvo, ki je bil prenesen na izvajalski agenciji REA in EACI, ni bil zajet v delovne programe izvajalskih agencij in zanj niso bile izvedene nobene naknadne kontrole. |
| --- | --- |

8.25

Sistem naknadnih kontrol, ki ga je vzpostavil Generalni direktorat za podjetništvo in industrijo, je bil ocenjen kot uspešen, čeprav so zaželene nadaljnje izboljšave naknadnih kontrol, ki jih pogodbeno izvajajo zunanja revizijska podjetja. Del področja politike 02 – podjetništvo, ki je bil prenesen na izvajalski agenciji REA in EACI, ni bil zajet v delovne programe izvajalskih agencij in zanj niso bile izvedene nobene naknadne kontrole.

| 8.25 | Ocena Sodišča se nanaša izključno na leto 2009.

  Glede Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost obseg in čas prvih vmesnih plačil, ki temeljijo na zahtevkih za povračilo stroškov v letu 2009 v zvezi s področjem politike 02 – podjetništvo, ne upravičujeta, da bi se naknadne revizije izvajale že v letu 2009.


  Izvajalska agencija za raziskave izvaja skupno večletno revizijsko strategijo 7. OP. V skladu s to strategijo ter kot je podrobneje pojasnjeno v letnem poročilu o dejavnostih te agencije je bil obseg plačil, izvršenih leta 2009, ki spadajo v okvir te strategije, premajhen, da bi upravičil prvi izbor in posledični začetek naknadnih revizij v letu 2009. Ta plačila iz leta 2009 se bodo kljub temu upoštevala v deležu plačil, izmed katerih bodo izbrana tista za naknadne revizije v letu 2010. |
| --- | --- |

8.25

Glede Izvajalske agencije za konkurenčnost in inovativnost obseg in čas prvih vmesnih plačil, ki temeljijo na zahtevkih za povračilo stroškov v letu 2009 v zvezi s področjem politike 02 – podjetništvo, ne upravičujeta, da bi se naknadne revizije izvajale že v letu 2009.

Izvajalska agencija za raziskave izvaja skupno večletno revizijsko strategijo 7. OP. V skladu s to strategijo ter kot je podrobneje pojasnjeno v letnem poročilu o dejavnostih te agencije je bil obseg plačil, izvršenih leta 2009, ki spadajo v okvir te strategije, premajhen, da bi upravičil prvi izbor in posledični začetek naknadnih revizij v letu 2009. Ta plačila iz leta 2009 se bodo kljub temu upoštevala v deležu plačil, izmed katerih bodo izbrana tista za naknadne revizije v letu 2010.

| 8.26 | Okvir strategije za spremljanje in kontroliranja v zvezi s sporazumom o financiranju GMES (glej odstavek 8.8), podpisanim februarja 2008, je bil končan šele februarja 2010. Člen 6 sporazuma določa, da lahko Komisija izvaja dokumentacijske preglede in preglede na kraju samem za porabo financiranja Skupnosti ter opravi celovito revizijo. Do konca leta 2009 Komisija ni opravila nobenih takšnih pregledov ali revizij, niti ni zahtevala nobenih dokazil, ki bi upravičevala letno finančno poročilo ESA. |
| --- | --- |

8.26

Okvir strategije za spremljanje in kontroliranja v zvezi s sporazumom o financiranju GMES (glej odstavek 8.8), podpisanim februarja 2008, je bil končan šele februarja 2010. Člen 6 sporazuma določa, da lahko Komisija izvaja dokumentacijske preglede in preglede na kraju samem za porabo financiranja Skupnosti ter opravi celovito revizijo. Do konca leta 2009 Komisija ni opravila nobenih takšnih pregledov ali revizij, niti ni zahtevala nobenih dokazil, ki bi upravičevala letno finančno poročilo ESA.

| 8.26 | Pod pogoji sporazuma o prenosu pooblastil, ki sta ga podpisali Komisija in agencija ESA, letni prenos sredstev s strani Komisije ni odvisen od zneska iz letnega finančnega poročila, ki ga predloži agencija ESA. Komisija je v letu 2009 že načrtovala preglede na kraju samem, ki so bili opravljeni leta 2010.

  Okvir za spremljanje in kontrolo za financiranje GMES se je začel pripravljati že leta 2008, a ga je bilo treba na podlagi izkušenj pri izvajanju projekta spremeniti in dopolniti. Komisija je nedavno začela izvrševati in formalizirati svoje dejavnosti spremljanja in kontrole. |
| --- | --- |

8.26

Okvir za spremljanje in kontrolo za financiranje GMES se je začel pripravljati že leta 2008, a ga je bilo treba na podlagi izkušenj pri izvajanju projekta spremeniti in dopolniti. Komisija je nedavno začela izvrševati in formalizirati svoje dejavnosti spremljanja in kontrole.

| 8.27 | Sodišče je tudi ugotovilo, da je bila septembra 2009 sicer končana strategija naknadnih revizij za 7. OP za leto 2009, vendar na koncu leta 2009 ni bil na voljo noben poseben revizijski priročnik za 7. OP. |
| --- | --- |

8.27

Sodišče je tudi ugotovilo, da je bila septembra 2009 sicer končana strategija naknadnih revizij za 7. OP za leto 2009, vendar na koncu leta 2009 ni bil na voljo noben poseben revizijski priročnik za 7. OP.

| 8.27 | Revizijske službe družine generalnih direktoratov, ki se ukvarjajo z raziskavami, imajo potrebna sredstva za izvajanje prvih revizij v okviru 7. OP. Standardne predloge so bile prilagojene na pogoje 7. OP, podobna posodobitev je načrtovana tudi v zvezi z revizijskim priročnikom za 7. OP. Vseeno pa je treba upoštevati, da so glavna pooblastila revizorja določena v veljavnih pravilih sporazuma o donacijah, ki se revidirajo, tj. pravila za udeležbo v 7. OP, določbah sporazuma o donacijah in vseh s tem povezanih smernicah. |
| --- | --- |

8.27

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

| 8.28 | Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih in priložene izjave petih generalnih direktoratov, ki so odgovorni za področja politike v okviru poglavja gospodarske in finančne zadeve, ter relevantne dele letnih poročil o dejavnostih dveh izvajalskih agencij (16),ki sta odgovorni za del izvajanja na področju politike 02 – podjetništvo. |
| --- | --- |

8.28

Sodišče je ocenilo letna poročila o dejavnostih in priložene izjave petih generalnih direktoratov, ki so odgovorni za področja politike v okviru poglavja gospodarske in finančne zadeve, ter relevantne dele letnih poročil o dejavnostih dveh izvajalskih agencij (16),ki sta odgovorni za del izvajanja na področju politike 02 – podjetništvo.

| 8.29 | Rezultati pregleda teh poslovodskih predstavitev so povzeti v
  Prilogi 8.3
  . |
| --- | --- |

8.29

Rezultati pregleda teh poslovodskih predstavitev so povzeti v
  Prilogi 8.3
  .

| 8.29 | Komisija z odobravanjem sprejema pozitivno oceno Sodišča za vsa letna poročila o dejavnostih, zajeta v tem poglavju.

  Čeprav GD COMP ni formaliziral ocene učinkov, so bila tveganja, povezana z zadevnimi izterjavami, temeljito ocenjena na vodstveni ravni v celotnem postopku. Poleg tega je vodstvo pazljivo spremljalo ta primer s povezovanjem z GD BUDG in pravno službo Komisije, da bi se odločilo, kako uspešno izterjati sredstva. |
| --- | --- |

8.29

Čeprav GD COMP ni formaliziral ocene učinkov, so bila tveganja, povezana z zadevnimi izterjavami, temeljito ocenjena na vodstveni ravni v celotnem postopku. Poleg tega je vodstvo pazljivo spremljalo ta primer s povezovanjem z GD BUDG in pravno službo Komisije, da bi se odločilo, kako uspešno izterjati sredstva.

Zaključki in priporočila

| 8.30 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih na področju gospodarskih in finančnih zadev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, ni bilo pomembnih napak. Vendar opozarja na vrsto in obseg napak, odkritih v odhodkih za okvirne programe za raziskave, čeprav niso pomembne za pravilnost pri skupini politik kot celoti. |
| --- | --- |

8.30

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih na področju gospodarskih in finančnih zadev za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, ni bilo pomembnih napak. Vendar opozarja na vrsto in obseg napak, odkritih v odhodkih za okvirne programe za raziskave, čeprav niso pomembne za pravilnost pri skupini politik kot celoti.

| 8.31 | Sodišče je preučilo tri nadzorne in kontrolne sisteme za skupino politik gospodarske in finančne zadeve. Čeprav sta bila dva ocenjena kot uspešna (01 – gospodarske in finančne zadeve ter 03 – konkurenca, 12 – notranji trg ter 20 – trgovina), je bil sistem, ki je povezan s področjem politike 02 – podjetništvo, ocenjen kot le delno uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil. |
| --- | --- |

8.31

Sodišče je preučilo tri nadzorne in kontrolne sisteme za skupino politik gospodarske in finančne zadeve. Čeprav sta bila dva ocenjena kot uspešna (01 – gospodarske in finančne zadeve ter 03 – konkurenca, 12 – notranji trg ter 20 – trgovina), je bil sistem, ki je povezan s področjem politike 02 – podjetništvo, ocenjen kot le delno uspešen pri zagotavljanju pravilnosti plačil.

| 8.31 | Glej 8.17

  Komisija meni, da so predhodni pregledi v okviru področja politike 02 – podjetništvo sorazmerni in učinkoviti. |
| --- | --- |

8.31

Komisija meni, da so predhodni pregledi v okviru področja politike 02 – podjetništvo sorazmerni in učinkoviti.

| 8.32 | Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev uporabe pravil za upravičenost in za ozaveščanje upravičencev. Sodišče priporoča, naj Komisija vseeno: |
| --- | --- |

8.32

Komisija je sprejela ukrepe za poenostavitev uporabe pravil za upravičenost in za ozaveščanje upravičencev. Sodišče priporoča, naj Komisija vseeno:

8.32

| (a) | spodbuja upravičence, da svoje metodologije za izračunavanje stroškov predložijo v predhodno potrditev, in |
| --- | --- |

(a)

spodbuja upravičence, da svoje metodologije za izračunavanje stroškov predložijo v predhodno potrditev, in

| (a) | Komisija je z nedavnimi ukrepi povečala privlačnost predhodnega potrjevanja metodologij obračunavanja stroškov, ki jih uporabljajo upravičenci. Komisija je svoje poglede v zvezi s tem izrazila v Sporočilu o poenostavitvi z dne 24. aprila 2010 ter v predlogu za triletno spremembo finančne uredbe in njenih izvedbenih pravil, sprejetem 28. maja 2010. Dejanska poenostavitev bi se lahko dosegla z odobritvijo metodologij, ki se uporabljajo kot običajna računovodska praksa, dokler temeljijo na dejanskih stroških za osebje, zabeleženih v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | poveča ozaveščenost revizorjev, ki izvajajo potrjevanje, o upravičenosti odhodkov, da se bo izboljšala zanesljivost revizijskih potrdil, ki jih izdajajo. |
| --- | --- |

(b)

poveča ozaveščenost revizorjev, ki izvajajo potrjevanje, o upravičenosti odhodkov, da se bo izboljšala zanesljivost revizijskih potrdil, ki jih izdajajo.

| (b) | Komisija izvaja politiko, v skladu s katero upravičence in revizorje, ki izvajajo potrjevanje, dejavno povratno obvešča o ugotovitvah naknadnih revizij, da po potrebi zagotovi izboljšave na ravni revizorjev, ki izdajajo potrdila o revizijah. Kompleksnost pravil za upravičenost vpliva na delo številnih zunanjih revizorjev, ki so jih upravičenci pooblastili za izdajanje potrdil o revizijah. Za 7. OP je pričakovati, da se bo z zanašanjem na dogovorjene postopke stopnja napak zaradi napačne razlage precej zmanjšala. |
| --- | --- |

(b)

| 8.33 | Komisija bi morala nadalje izboljšati kakovost svojih predhodnih kontrol postopkov za oddajo javnega naročila in vmesnih/končnih plačil ter zagotoviti, da funkcije naknadne kontrole pokrivajo delovni programi. Pri skupnem upravljanju z ESA bi morala Komisija skrbno spremljati uspešnost delovanja kontrolnih sistemov ESA in zanesljivost njenega letnega finančnega poročila, ki pokriva izvajanje dejavnosti, financiranih v okviru sporazuma o prenosu pooblastil na GMES. |
| --- | --- |

8.33

Komisija bi morala nadalje izboljšati kakovost svojih predhodnih kontrol postopkov za oddajo javnega naročila in vmesnih/končnih plačil ter zagotoviti, da funkcije naknadne kontrole pokrivajo delovni programi. Pri skupnem upravljanju z ESA bi morala Komisija skrbno spremljati uspešnost delovanja kontrolnih sistemov ESA in zanesljivost njenega letnega finančnega poročila, ki pokriva izvajanje dejavnosti, financiranih v okviru sporazuma o prenosu pooblastil na GMES.

| 8.33 | Komisija bo preverila, kateri dodaten ukrep je mogoče sprejeti za zmanjšanje napak, pri čemer bo upoštevala stroške in koristi.

  Komisija v zvezi s skupnim vodenjem z agencijo ESA od leta 2010 izvršuje svoje dejavnosti spremljanja in kontrole. |
| --- | --- |

8.33

Komisija v zvezi s skupnim vodenjem z agencijo ESA od leta 2010 izvršuje svoje dejavnosti spremljanja in kontrole.

| 8.34 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 8.4
  . |
| --- | --- |

8.34

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 8.4
  .

REZULTATI REVIZIJE JAMSTVENEGA SKLADA ZA ZUNANJE UKREPE

| 8.35 | Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (17) (v nadaljnjem besedilu: sklad), ki jamči za posojila tretjim državam, je poplačati upnike Skupnosti (18) v primeru, da upravičenec ne odplača posojila, in preprečiti neposredne zahtevke za plačila iz proračuna Skupnosti. Administrativno ga upravlja Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN), njegovo zakladnico pa vodi Evropska investicijska banka (EIB). |
| --- | --- |

8.35

Namen Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (17) (v nadaljnjem besedilu: sklad), ki jamči za posojila tretjim državam, je poplačati upnike Skupnosti (18) v primeru, da upravičenec ne odplača posojila, in preprečiti neposredne zahtevke za plačila iz proračuna Skupnosti. Administrativno ga upravlja Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve (GD ECFIN), njegovo zakladnico pa vodi Evropska investicijska banka (EIB).

| 8.36 | Na dan 31. decembra 2009 so skupna sredstva sklada znašala 1 240 milijonov EUR, 31. decembra 2008 pa 1 091 milijonov EUR. V pregledanem letu ni sklad prejel nobenega poziva za izpolnitev jamstva. |
| --- | --- |

8.36

Na dan 31. decembra 2009 so skupna sredstva sklada znašala 1 240 milijonov EUR, 31. decembra 2008 pa 1 091 milijonov EUR. V pregledanem letu ni sklad prejel nobenega poziva za izpolnitev jamstva.

| 8.37 | EIB in Komisija za pregledovanje letne uspešnosti sklada uporabljata primerjalni indeks. Donos portfelja sklada je leta 2009 znašal 4,6 % v primerjavi s primerjalnim donosom 3,78 %. |
| --- | --- |

8.37

EIB in Komisija za pregledovanje letne uspešnosti sklada uporabljata primerjalni indeks. Donos portfelja sklada je leta 2009 znašal 4,6 % v primerjavi s primerjalnim donosom 3,78 %.

| 8.38 | Naložbeni portfelj Jamstvenega sklada za Evropski skupnosti upravlja EIB (19), naložbeni portfelj ESPJ v l. pa posebna enota GD ECFIN. Naložbeni cilji obeh portfeljev so si dokaj podobni – npr. pripravljenost na tveganje, vrsta in kakovost naložb ter naložbene omejitve. Finančne koristi, ki bi jih prineslo upravljanje obeh skladov s strani enote GD ECFIN, niso bile ocenjene. |
| --- | --- |

8.38

Naložbeni portfelj Jamstvenega sklada za Evropski skupnosti upravlja EIB (19), naložbeni portfelj ESPJ v l. pa posebna enota GD ECFIN. Naložbeni cilji obeh portfeljev so si dokaj podobni – npr. pripravljenost na tveganje, vrsta in kakovost naložb ter naložbene omejitve. Finančne koristi, ki bi jih prineslo upravljanje obeh skladov s strani enote GD ECFIN, niso bile ocenjene.

| 8.38 | EIB in Komisija lahko podobno in s podobnimi finančnimi rezultati upravljata sredstva sklada. Zato z nobenim pomislekom glede učinkovitosti ni mogoče utemeljiti predloga spremembe člena 7 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 z dne 25. maja 2009 (kodificirana različica), v skladu s katero se upravljanje sredstev Jamstvenega sklada za zunanje zadeve prenese na EIB.

  Komisija meni, da dejstvo, da sklad upravljata dve instituciji, prinaša koristi z vidika diverzifikacije poslovnega in finančnega tveganja. Tako prakso dejansko uporabljajo finančna ministrstva in nacionalne centralne banke večine držav članic, ki del upravljanja svojih sredstev oddajajo tretjim strankam. |
| --- | --- |

8.38

Komisija meni, da dejstvo, da sklad upravljata dve instituciji, prinaša koristi z vidika diverzifikacije poslovnega in finančnega tveganja. Tako prakso dejansko uporabljajo finančna ministrstva in nacionalne centralne banke večine držav članic, ki del upravljanja svojih sredstev oddajajo tretjim strankam.

| 8.39 | Sodišče meni, da je bilo upravljanje Jamstvenega sklada v letu 2009 na splošno zadovoljivo in da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na portfelj sklada. |
| --- | --- |

8.39

Sodišče meni, da je bilo upravljanje Jamstvenega sklada v letu 2009 na splošno zadovoljivo in da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na portfelj sklada.

REZULTATI REVIZIJE ESPJ V LIKVIDACIJI

| 8.40 | Ko se je Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 iztekla, so se sredstva in obveznosti ESPJ prenesla na Evropsko skupnost (20). Njihova neto vrednost, imenovana Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), je dodeljena raziskavam v industriji premoga in jekla. |
| --- | --- |

8.40

Ko se je Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo 23. julija 2002 iztekla, so se sredstva in obveznosti ESPJ prenesla na Evropsko skupnost (20). Njihova neto vrednost, imenovana Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), je dodeljena raziskavam v industriji premoga in jekla.

| 8.41 | Skupna sredstva ESPJ v l. so 31. decembra 2009 znašala 2 011 milijonov EUR v primerjavi z 2 045 milijoni EUR 31. decembra 2008. Neto dobiček za leto 2009 je znašal 13,9 milijona EUR v primerjavi z neto izgubo 14,8 milijona EUR v letu 2008. |
| --- | --- |

8.41

Skupna sredstva ESPJ v l. so 31. decembra 2009 znašala 2 011 milijonov EUR v primerjavi z 2 045 milijoni EUR 31. decembra 2008. Neto dobiček za leto 2009 je znašal 13,9 milijona EUR v primerjavi z neto izgubo 14,8 milijona EUR v letu 2008.

| 8.42 | Neto prihodki od naložb ESPJ v l. so leta 2009 znašali 68 milijonov EUR in bodo na voljo proračunu Skupnosti za financiranje raziskav za projekte v zvezi s premogom in jeklom. Sodišče je ugotovilo, da 31. decembra 2009 neporabljen proračun za raziskave na področju premoga in jekla znaša 238 milijonov EUR (21). |
| --- | --- |

8.42

Neto prihodki od naložb ESPJ v l. so leta 2009 znašali 68 milijonov EUR in bodo na voljo proračunu Skupnosti za financiranje raziskav za projekte v zvezi s premogom in jeklom. Sodišče je ugotovilo, da 31. decembra 2009 neporabljen proračun za raziskave na področju premoga in jekla znaša 238 milijonov EUR (21).

| 8.42 | Neporabljeni proračun v višini 238 milijonov EUR zajema:






  — | dodelitev za leto 2010, za katero obveznosti še niso bile prevzete (54 mio EUR), |
| --- | --- | --- |

8.42

—

dodelitev za leto 2010, za katero obveznosti še niso bile prevzete (54 mio EUR),

| — | dodelitev za leto 2011 (61 mio EUR), |
| --- | --- |

—

dodelitev za leto 2011 (61 mio EUR),

| — | neporavnani zneski (123 mio EUR) v zvezi s pogodbami, podpisanimi od leta 2003, v zvezi s katerimi knjigovodski računi za vse partnerje projekta še niso zaključeni. Prevzete obveznosti se lahko začnejo sproščati dva meseca po zadnji zaključitvi računov pogodbe. Pogodbe Raziskovalnega sklada za premog in jeklo povprečno trajajo tri leta, večina neporavnanih zneskov pa je povezana s pogodbami, ki še niso bile končane ali za katere končno tehnično poročilo še ni bilo odobreno (pogoj za zadnje plačilo in zaključitev računov). |
| --- | --- |

—

neporavnani zneski (123 mio EUR) v zvezi s pogodbami, podpisanimi od leta 2003, v zvezi s katerimi knjigovodski računi za vse partnerje projekta še niso zaključeni. Prevzete obveznosti se lahko začnejo sproščati dva meseca po zadnji zaključitvi računov pogodbe. Pogodbe Raziskovalnega sklada za premog in jeklo povprečno trajajo tri leta, večina neporavnanih zneskov pa je povezana s pogodbami, ki še niso bile končane ali za katere končno tehnično poročilo še ni bilo odobreno (pogoj za zadnje plačilo in zaključitev računov).

Zato je povsem naravno, da znesek 238 milijonov EUR 31. decembra 2009 še ni bil porabljen.

| 8.43 | V letu 2009 je bila uspešnost portfelja ESPJ v l. 5,85 %, primerjalni donos, ki je referenčna stopnja za ESPJ v l., pa 4,41 %. |
| --- | --- |

8.43

V letu 2009 je bila uspešnost portfelja ESPJ v l. 5,85 %, primerjalni donos, ki je referenčna stopnja za ESPJ v l., pa 4,41 %.

| 8.44 | Zaključevanje finančnih poslov ESPJ v l. poteka v skladu z ustrezno zakonodajo, vključno z večletnimi finančnimi smernicami. Sodišče je ugotovilo, da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na sredstva ESPJ v l. |
| --- | --- |

8.44

Zaključevanje finančnih poslov ESPJ v l. poteka v skladu z ustrezno zakonodajo, vključno z večletnimi finančnimi smernicami. Sodišče je ugotovilo, da so bili sprejeti primerni ukrepi za spremljanje učinka finančne krize na sredstva ESPJ v l.

---

(1)  Ti agenciji EU sta Evropska agencija za kemikalije (ECHA) in Evropska agencija za zdravila (EMA). Sodišče za obe objavlja letna revizijska poročila.

(2)  Programi 6. OP, 7. OP in CIP, ki se financirajo s področja politike 02 – podjetništvo.

(3)  Vmesna in končna plačila, izvršena leta 2009 v okviru programov 6. OP, 7. OP in CIP, ki se financirajo s področja politike 02 – podjetništvo, znašajo 142 milijonov EUR.

(4)  ESA je mednarodna organizacija javnega sektorja, ki je bila ustanovljena z medvladnim sporazumom zunaj okvira EU. Njen sedež je v Parizu, specialistični centri pa na Nizozemskem, v Nemčiji, Italiji in Španiji.

(5)  Pri 14 vmesnih ali končnih plačilih je bila revizija izvedena na ravni končnih upravičencev.

(6)  Komisija je EACI zaupala upravljanje ukrepov v okviru programa CIP, ki se financira s področja politike 02 – podjetništvo.

(7)  Sedem od teh 21 se nanaša na prvi prispevek iz proračuna EU za skupno upravljani program GMES.

(8)  Ker te napake nimajo finančnega učinka, štejejo za količinsko neopredeljive.

(9)  Glej pridržek v zvezi s stopnjo preostalih napak pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov v okviru donacij 6. OP v izjavi odredbodajalca na podlagi prenosa v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo.

(10)  Glej pridržek v zvezi z zanesljivostjo finančnega poročanja ESA, v izjavi generalnega direktorja v letnem poročilu o dejavnostih za leto 2009 Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo.

(11)  Na primer tako, da je pred izvršitvijo plačila zahteval dokazila, kot so računi.

(12)  Izvajalska agencija za raziskave je bila ustanovljena leta 2008 za upravljanje delov 7. OP in je junija 2009 postala neodvisna.

(13)  Natančneje evropske podjetniške mreže (Enterprise Europe Network – EEN) ter projektov ozaveščanja o pravicah intelektualne lastnine (IPR) in uveljavljanja teh pravic.

(14)  Člen 180 Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti, kakor je bila spremenjena (UL L 357, 31.12.2002, str. 1).

(15)  Na primer napačna razvrstitev stroškov.

(16)  Izvajalska agencija za raziskave in Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost.

(17)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2728/94 z dne 31. oktobra 1994 o ustanovitvi Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (UL L 293, 12.11.1994, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 89/2007 (UL L 22, 31.1.2007, str. 1).

(18)  Zlasti EIB, vendar tudi zunanja posojila Euratom in posojila tretjim državam v okviru makrofinančne pomoči ES (MFA).

(19)  Člen 6 Uredbe (ES, Euratom) št. 2728/94. EIB za opravljene storitve prejme letno nadomestilo za upravljanje.

(20)  Protokol o finančnih posledicah izteka Pogodbe o Evropski skupnosti za premog in jeklo ter o Raziskovalnem skladu za premog in jeklo (UL C 80, 10.3.2001, str. 67).

(21)  Vključno z dodelitvami za leto 2011 v višini 61 milijonov EUR in za leto 2010 v višini 54 milijonov EUR.

(22)  COM(2010) 261.

(23)  Revizija upravnih odhodkov je predstavljena v poglavju 9.

(24)  Predplačila v okviru 7. okvirnega programa (2007–2013) so znašala 100 milijonov EUR.

(25)  Vmesna/končna plačila v okviru 7. okvirnega programa (2007–2013) so znašala 9 milijonov EUR, v okviru 6. okvirnega programa (2002–2006) pa 32 milijonov EUR.

Vir: Računovodski izkazi, 2008.

PRILOGA 8.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Področje politike 02 – podjetništvo | Področje politike 01 – gospodarske in finančne zadeve | Področje politike 03 – konkurenca | Področje politike 12 – notranji trg | Področje politike 20 – trgovina | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| Predplačila | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| Vmesna/končna plačila | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | NR | NR | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | NR | NR | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: | | |
| < 2 % | X | | X |
| 2 % do 5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Področje politike 02 – podjetništvo

Področje politike 01 – gospodarske in finančne zadeve

Področje politike 03 – konkurenca

Področje politike 12 – notranji trg

Področje politike 20 – trgovina

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

48

27

1

0

4

80

80

55

Predplačila

28

0

0

0

1

29

35

15

Vmesna/končna plačila

20

27

1

0

3

51

45

40

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

NR

NR

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

NR

NR

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

X

X

2 % do 5 %

X

> 5 %

PRILOGA 8.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Predhodni pregledi | Revizijsko potrjevanje | Naknadna revizija računovodskih izkazov | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Področje politike 01 – gospodarske in finančne zadeve | | NR | | |
| Področje politike 02 – podjetništvo | | | | (1) | |
| Področje politike 03 – konkurenca
  Področje politike 12 – notranji trg
  Področje politike 20 – trgovina | | NR | NR | |

Zadevni sistem

Predhodni pregledi

Revizijsko potrjevanje

Naknadna revizija računovodskih izkazov

Skupna ocena

Področje politike 01 – gospodarske in finančne zadeve

NR

Področje politike 02 – podjetništvo

(1)

Področje politike 03 – konkurenca

Področje politike 12 – notranji trg

Področje politike 20 – trgovina

NR

NR

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

---

(1)  Uspešno za GD za podjetništvo in industrijo, delno uspešno za EACI ter neuspešno za ESA in REA.

PRILOGA 8.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| COMP | brez pridržkov | NR | GD COMP je leta 2009 izdal nalog za izterjavo, ki je predstavljal več kot 70 % njegovega namenskega operativnega proračuna. Na koncu leta 2009 ta nalog za izterjavo še vedno ni bil plačan, čeprav je zapadel oktobra 2009.
  Čeprav je ta postavka bistveno nad 2-odstotnim pragom pomembnosti in je lahko s to izterjavo povezano tveganje ugleda, GD COMP ni izvedel formalne ocene učinka, da bi ugotovil, ali je treba izreči pridržek. | A |
| ECFIN | brez pridržkov | NR | Umaknjen je bil prejšnji pridržek o težavah v zvezi z „zahtevami dodatnosti“ za finančni program. Sodišče je pregledalo dokončanje akcijskega načrta in pridobilo dokaze, da so bili uvedeni končni pregledi v zvezi z uspešnostjo izboljšanih kontrolnih sistemov. | A |
| ENTR | s pridržki | 1. | Pridržek v zvezi s stopnjo preostale napake pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov v 6. okvirnem programu za raziskave (6. OP). |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

COMP

brez pridržkov

NR

GD COMP je leta 2009 izdal nalog za izterjavo, ki je predstavljal več kot 70 % njegovega namenskega operativnega proračuna. Na koncu leta 2009 ta nalog za izterjavo še vedno ni bil plačan, čeprav je zapadel oktobra 2009.

Čeprav je ta postavka bistveno nad 2-odstotnim pragom pomembnosti in je lahko s to izterjavo povezano tveganje ugleda, GD COMP ni izvedel formalne ocene učinka, da bi ugotovil, ali je treba izreči pridržek.

A

ECFIN

brez pridržkov

NR

Umaknjen je bil prejšnji pridržek o težavah v zvezi z „zahtevami dodatnosti“ za finančni program. Sodišče je pregledalo dokončanje akcijskega načrta in pridobilo dokaze, da so bili uvedeni končni pregledi v zvezi z uspešnostjo izboljšanih kontrolnih sistemov.

A

ENTR

s pridržki

1.

Pridržek v zvezi s stopnjo preostale napake pri točnosti zahtevkov za povračilo stroškov v 6. okvirnem programu za raziskave (6. OP).

| 2. | Pridržek v zvezi z zanesljivostjo finančnega poročanja Evropske vesoljske agencije o skupnem izvajanju vesoljske komponente globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES). |
| --- | --- |

2.

Pridržek v zvezi z zanesljivostjo finančnega poročanja Evropske vesoljske agencije o skupnem izvajanju vesoljske komponente globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES).

Po oceni GD ENTR ogroženi znesek pri zahtevkih za povračilo stroškov za 7. OP za leto 2009 ni pomemben, zato ni izrečen noben pridržek. Vendar je Sodišče opazilo potencialno pomembno napako pri zahtevkih za stroške za 7. OP iz leta 2010.

MARKT

brez pridržkov

NR

—

TRADE

brez pridržkov

NR

—

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 8.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PREJŠNJIH OPAŽANJIH ZA GOSPODARSKE IN FINANČNE ZADEVE

| Opažanja Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Zakonitost z izkazi povezanih transakcij |
| Sodišče je leta 2007 ugotovilo napake v zvezi s pravilnostjo pri treh plačilih, ki so bila financirana iz 5. ali 6. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Ugotovljene napake so bile predvsem posledica: neustreznih ali manjkajočih dokazil, ki bi upravičila prijavljene stroške; uporabe v proračunu predvidenih stroškov, ki ni skladna s pogodbenimi zahtevami po uporabi dejanskih stroškov, ter vključitve različnih neupravičenih stroškov.
  (Letno poročilo za leto 2007, odstavka 10.16 in 10.17.) | Komisija je izvedla finančne popravke za napake, ugotovljene v vzorcu, tako da je izdala nalog za izterjavo ali prilagodila plačila upravičencem v naslednjih obdobjih. | Komisija je ukrepala glede napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, in sprejela ustrezne popravne ukrepe. | Komisija bo še naprej popravljala ugotovljene in sprejete napake. |
| 2.   Revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov |
| Finančna pravila EU zahtevajo, da mora izjave o stroških, ki presegajo določen prag, spremljati revizijsko potrdilo. Za tri projekte je revizor, ki izvaja potrjevanje, izrekel mnenje brez pridržka, čeprav je Sodišče našlo resne količinsko opredeljive napake.
  (Letno poročilo za leto 2007, odstavki 10.27 do 10.30.) | Komisija je za 7. OP skušala nadalje izboljšati zanesljivost revizijskih potrdil s pomočjo uporabe „dogovorjenih postopkov“, podrobne določitve revizijskega dela, ki ga morajo opraviti revizorji, ki izvajajo potrjevanje in izdajo „potrdilo o računovodskih izkazih“, ter spodbujanja predhodnega potrjevanja metodologije obračunavanja stroškov. | Malo verjetno je, da bodo imeli ti ukrepi kratkoročno pozitiven učinek na število izjav o stroških, ki vsebujejo napake, saj GD ENTR do konca leta 2009 še ni izvršil nobenega plačila, ki bi ga spremljalo tako potrdilo, Komisija pa je potrdila metodologije obračunavanja stroškov za samo 11 upravičencev. | S 7. OP je vzpostavljen prag 375 000 EUR (kumulativen prispevek EU na udeleženca na projekt), nad katerim je treba obvezno predložiti revizijsko potrdilo. Večina projektov 7. OP je šele v prvem obdobju poročanja, kar pojasnjuje majhno število potrdil o računovodskih izkazih ob koncu leta 2009. Glede predhodnega potrjevanja metodologije obračunavanja stroškov je do konca maja 2010 Komisija sprejela metodologije obračunavanja stroškov 25 upravičencev. |

Opažanja Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor Komisije

1.   Zakonitost z izkazi povezanih transakcij

Sodišče je leta 2007 ugotovilo napake v zvezi s pravilnostjo pri treh plačilih, ki so bila financirana iz 5. ali 6. okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Ugotovljene napake so bile predvsem posledica: neustreznih ali manjkajočih dokazil, ki bi upravičila prijavljene stroške; uporabe v proračunu predvidenih stroškov, ki ni skladna s pogodbenimi zahtevami po uporabi dejanskih stroškov, ter vključitve različnih neupravičenih stroškov.

(Letno poročilo za leto 2007, odstavka 10.16 in 10.17.)

Komisija je izvedla finančne popravke za napake, ugotovljene v vzorcu, tako da je izdala nalog za izterjavo ali prilagodila plačila upravičencem v naslednjih obdobjih.

Komisija je ukrepala glede napak, ki jih je ugotovilo Sodišče, in sprejela ustrezne popravne ukrepe.

Komisija bo še naprej popravljala ugotovljene in sprejete napake.

2.   Revizijsko potrjevanje izjav o stroških projektov

Finančna pravila EU zahtevajo, da mora izjave o stroških, ki presegajo določen prag, spremljati revizijsko potrdilo. Za tri projekte je revizor, ki izvaja potrjevanje, izrekel mnenje brez pridržka, čeprav je Sodišče našlo resne količinsko opredeljive napake.

(Letno poročilo za leto 2007, odstavki 10.27 do 10.30.)

Komisija je za 7. OP skušala nadalje izboljšati zanesljivost revizijskih potrdil s pomočjo uporabe „dogovorjenih postopkov“, podrobne določitve revizijskega dela, ki ga morajo opraviti revizorji, ki izvajajo potrjevanje in izdajo „potrdilo o računovodskih izkazih“, ter spodbujanja predhodnega potrjevanja metodologije obračunavanja stroškov.

Malo verjetno je, da bodo imeli ti ukrepi kratkoročno pozitiven učinek na število izjav o stroških, ki vsebujejo napake, saj GD ENTR do konca leta 2009 še ni izvršil nobenega plačila, ki bi ga spremljalo tako potrdilo, Komisija pa je potrdila metodologije obračunavanja stroškov za samo 11 upravičencev.

S 7. OP je vzpostavljen prag 375 000 EUR (kumulativen prispevek EU na udeleženca na projekt), nad katerim je treba obvezno predložiti revizijsko potrdilo. Večina projektov 7. OP je šele v prvem obdobju poročanja, kar pojasnjuje majhno število potrdil o računovodskih izkazih ob koncu leta 2009. Glede predhodnega potrjevanja metodologije obračunavanja stroškov je do konca maja 2010 Komisija sprejela metodologije obračunavanja stroškov 25 upravičencev.

---

POGLAVJE 9

Upravni in drugi odhodki

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti te skupine politik

Obseg revizije in revizijski pristop

Pravilnost transakcij

Skladnost sistemov s finančno uredbo

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Opažanja o posameznih institucijah

Parlament

Svet

Komisija

Sodišče Evropske unije

Računsko sodišče

Evropski ekonomsko–socialni odbor

Odbor regij

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Zaključki in priporočilo

Agencije EU in izvajalske agencije

Evropske šole

| UGOTOVITVE SODIŠČA | |
| --- | --- |
| UVOD |
| 9.1 | Sodišče v tem poglavju predstavlja svojo posebno oceno o upravnih odhodkih institucij in organov Evropske unije. Ključne informacije o obravnavanih institucijah in organih ter o porabi v letu 2009 so v
  tabeli 9.1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

UVOD

9.1

Sodišče v tem poglavju predstavlja svojo posebno oceno o upravnih odhodkih institucij in organov Evropske unije. Ključne informacije o obravnavanih institucijah in organih ter o porabi v letu 2009 so v
  tabeli 9.1
  .

Tabela 9.1 –   Upravni odhodki institucij – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila za leto 2009 | Način upravljanja |
| Oddelki I, II in IV–IX. Za oddelek III, poglavje 1 vseh naslovov in naslovi 14, 24–27 in 29 | Upravni in drugi odhodki | Evropski parlament | 1 466 | neposredno centralizirano |
| Svet | 659 | neposredno centralizirano |
| Komisija | 6 358 | neposredno centralizirano |
| Sodišče Evropske unije | 307 | neposredno centralizirano |
| Računsko sodišče | 123 | neposredno centralizirano |
| Ekonomsko-socialni odbor | 117 | neposredno centralizirano |
| Odbor regij | 86 | neposredno centralizirano |
| Evropski varuh človekovih pravic | 8 | neposredno centralizirano |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 5 | neposredno centralizirano |
| Upravni odhodki skupaj | 9 129 | |
| Operativni odhodki skupaj | | |
| Plačila za leto skupaj | 9 129 | |
| Obveznosti za leto skupaj | 9 224 | |
| Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009. |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila za leto 2009

Način upravljanja

Oddelki I, II in IV–IX. Za oddelek III, poglavje 1 vseh naslovov in naslovi 14, 24–27 in 29

Upravni in drugi odhodki

Evropski parlament

1 466

neposredno centralizirano

Svet

659

neposredno centralizirano

Komisija

6 358

neposredno centralizirano

Sodišče Evropske unije

307

neposredno centralizirano

Računsko sodišče

123

neposredno centralizirano

Ekonomsko-socialni odbor

117

neposredno centralizirano

Odbor regij

86

neposredno centralizirano

Evropski varuh človekovih pravic

8

neposredno centralizirano

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

5

neposredno centralizirano

Upravni odhodki skupaj

9 129

Operativni odhodki skupaj

Plačila za leto skupaj

9 129

Obveznosti za leto skupaj

9 224

Vir: Letni računovodski izkazi za leto 2009.

| 9.2 | To poglavje vsebuje tudi informacije o rezultatih revizij, ki jih je Računsko sodišče izvedlo v agencijah Evropske unije in drugih decentraliziranih organih ter evropskih šolah. |
| --- | --- |

9.2

To poglavje vsebuje tudi informacije o rezultatih revizij, ki jih je Računsko sodišče izvedlo v agencijah Evropske unije in drugih decentraliziranih organih ter evropskih šolah.

Posebne značilnosti te skupine politik

| 9.3 | Med upravne odhodke sodijo predvsem odhodki za kadrovske vire (osebni prejemki, dodatki in pokojnine) ter odhodki za zgradbe, opremo, energetiko, komunikacije in informacijsko tehnologijo. |
| --- | --- |

9.3

Med upravne odhodke sodijo predvsem odhodki za kadrovske vire (osebni prejemki, dodatki in pokojnine) ter odhodki za zgradbe, opremo, energetiko, komunikacije in informacijsko tehnologijo.

| 9.4 | V tem poglavju so obravnavani tudi odhodki, ki so v splošnem proračunu obravnavani kot operativni odhodki, čeprav sta njihov namen in cilj v večini primerov delovanje uprave Komisije, ne pa izvajanje politike. Ti odhodki zajemajo naslednje naslove splošnega proračuna: naslov 14 („obdavčenje in carinska unija“), naslov 24 („boj proti goljufijam“), naslov 25 („usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje“), naslov 26 („upravna služba Komisije“), naslov 27 („proračun“) in naslov 29 („statistika“). Nekateri od teh naslovov zajemajo tudi operativne odhodke. Naslov 27 za leto 2009 zajema znesek 200 milijonov EUR kot „začasna in pavšalna nadomestila za nove države članice“. |
| --- | --- |

9.4

V tem poglavju so obravnavani tudi odhodki, ki so v splošnem proračunu obravnavani kot operativni odhodki, čeprav sta njihov namen in cilj v večini primerov delovanje uprave Komisije, ne pa izvajanje politike. Ti odhodki zajemajo naslednje naslove splošnega proračuna: naslov 14 („obdavčenje in carinska unija“), naslov 24 („boj proti goljufijam“), naslov 25 („usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje“), naslov 26 („upravna služba Komisije“), naslov 27 („proračun“) in naslov 29 („statistika“). Nekateri od teh naslovov zajemajo tudi operativne odhodke. Naslov 27 za leto 2009 zajema znesek 200 milijonov EUR kot „začasna in pavšalna nadomestila za nove države članice“.

| 9.5 | Glavna tveganja v skupini politik, ki zajema upravne in druge odhodke, so neupoštevanje določb o javnih naročilih, izvajanju pogodb, postopkih zaposlovanja ter izračunavanju osebnih prejemkov in dodatkov. |
| --- | --- |

9.5

Glavna tveganja v skupini politik, ki zajema upravne in druge odhodke, so neupoštevanje določb o javnih naročilih, izvajanju pogodb, postopkih zaposlovanja ter izračunavanju osebnih prejemkov in dodatkov.

Obseg revizije in revizijski pristop

| 9.6 | Skupni pristop in metodologija, ki ju je Računsko sodišče uporabilo pri revidiranju, sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Pri revidiranju upravnih odhodkov je Sodišče:






  — | preizkusilo vzorec s 57 transakcijami, naključno izbranimi med vsemi upravnimi odhodki iz odstavkov 9.3 in 9.4, |
| --- | --- | --- |

9.6

Skupni pristop in metodologija, ki ju je Računsko sodišče uporabilo pri revidiranju, sta opisana v
  delu 2 Priloge 1.1
  . Pri revidiranju upravnih odhodkov je Sodišče:

—

preizkusilo vzorec s 57 transakcijami, naključno izbranimi med vsemi upravnimi odhodki iz odstavkov 9.3 in 9.4,

| — | ocenilo, ali so nadzorni in kontrolni sistemi (1), ki jih uporabljajo posamezne institucije, skladni z zahtevami finančne uredbe, |
| --- | --- |

—

ocenilo, ali so nadzorni in kontrolni sistemi (1), ki jih uporabljajo posamezne institucije, skladni z zahtevami finančne uredbe,

| — | preučilo tudi poslovodske predstavitve štirih generalnih direktoratov in uradov Komisije, ki so v največji meri odgovorni za upravne odhodke. |
| --- | --- |

—

preučilo tudi poslovodske predstavitve štirih generalnih direktoratov in uradov Komisije, ki so v največji meri odgovorni za upravne odhodke.

| 9.7 | Sodišče je na podlagi posebnih vzorcev revidiralo tudi naslednje izbrane teme:






  (a) | zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev v vseh institucijah; |
| --- | --- | --- |

9.7

Sodišče je na podlagi posebnih vzorcev revidiralo tudi naslednje izbrane teme:

(a)

zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev v vseh institucijah;

| (b) | izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem v vseh institucijah na področjih z večjim tveganjem (gospodinjski dodatek za družine brez vzdrževanih otrok, nacionalni dodatki, ki se ne odštejejo od podobnih dodatkov, ki jih izplačajo institucije, kadar se šteje, da zakonec prejema prihodke ali dodatke iz virov zunaj institucij, nacionalni dodatki, ki se odštejejo od podobnih dodatkov, ki jih izplačajo institucije in več kot leto dni niso bili posodobljeni); |
| --- | --- |

(b)

izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem v vseh institucijah na področjih z večjim tveganjem (gospodinjski dodatek za družine brez vzdrževanih otrok, nacionalni dodatki, ki se ne odštejejo od podobnih dodatkov, ki jih izplačajo institucije, kadar se šteje, da zakonec prejema prihodke ali dodatke iz virov zunaj institucij, nacionalni dodatki, ki se odštejejo od podobnih dodatkov, ki jih izplačajo institucije in več kot leto dni niso bili posodobljeni);

| (c) | pogodbe za javna naročila v vseh institucijah, razen pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

(c)

pogodbe za javna naročila v vseh institucijah, razen pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov;

| (d) | pogodbe za javna naročila, ki so bile zaradi nujnih razlogov sklenjene po postopku s pogajanji, v vseh institucijah, razen pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(d)

pogodbe za javna naročila, ki so bile zaradi nujnih razlogov sklenjene po postopku s pogajanji, v vseh institucijah, razen pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov.

| 9.8 | Revizijo Računskega sodišča izvaja neodvisno zunanje revizijsko podjetje (2), ki je izdalo revizijsko poročilo o računovodskih izkazih za proračunsko leto od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 in poročilo o zanesljivosti glede pravilnosti porabe sredstev Sodišča ter vzpostavljenih kontrolnih postopkov za proračunsko leto od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (glej odstavek 9.22). |
| --- | --- |

9.8

Revizijo Računskega sodišča izvaja neodvisno zunanje revizijsko podjetje (2), ki je izdalo revizijsko poročilo o računovodskih izkazih za proračunsko leto od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 in poročilo o zanesljivosti glede pravilnosti porabe sredstev Sodišča ter vzpostavljenih kontrolnih postopkov za proračunsko leto od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2009 (glej odstavek 9.22).

PRAVILNOST TRANSAKCIJ

| 9.9 | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 9.1
  . Pri reviziji je bilo na podlagi pregleda vzorca s 57 transakcijami ugotovljeno, da v plačilih kot celoti ni pomembnih napak. |
| --- | --- |

9.9

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 9.1
  . Pri reviziji je bilo na podlagi pregleda vzorca s 57 transakcijami ugotovljeno, da v plačilih kot celoti ni pomembnih napak.

| 9.9 | ODGOVOR KOMISIJE

  Komisija z zadovoljstvom sprejema pozitivno oceno Računskega sodišča, da v upravnih odhodkih ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

9.9

ODGOVOR KOMISIJE

Komisija z zadovoljstvom sprejema pozitivno oceno Računskega sodišča, da v upravnih odhodkih ni bilo pomembnih napak.

SKLADNOST SISTEMOV S FINANČNO UREDBO

| 9.10 | Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 9.2
  . Sodišče pri reviziji skladnosti sistemov, zasnovanih za zagotavljanje pravilnosti transakcij, z določbami finančne uredbe (glej odstavek 9.6) ni našlo pomembnih slabosti. |
| --- | --- |

9.10

Rezultati preverjanja sistemov so povzeti v
  Prilogi 9.2
  . Sodišče pri reviziji skladnosti sistemov, zasnovanih za zagotavljanje pravilnosti transakcij, z določbami finančne uredbe (glej odstavek 9.6) ni našlo pomembnih slabosti.

ZANESLJIVOST POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE

| 9.11 | Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 9.3
  . |
| --- | --- |

9.11

Rezultati pregleda poslovodskih predstavitev Komisije so povzeti v
  Prilogi 9.3
  .

OPAŽANJA O POSAMEZNIH INSTITUCIJAH

| 9.12 | Naslednja posebna opažanja Sodišča, ki so predstavljena po institucijah ali organih Evropske unije, temeljijo na njegovi reviziji (a) nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih uporabljajo posamezne institucije, ter (b) izbranih tem (glej odstavka 9.6 in 9.7). Oceni v odstavkih 9.9 in 9.10 zaradi teh ugotovitev nista vprašljivi, ker vpliv teh ugotovitev ni pomemben za upravne odhodke kot celoto, ampak za institucije, na katere se ugotovitve nanašajo. |
| --- | --- |

9.12

Naslednja posebna opažanja Sodišča, ki so predstavljena po institucijah ali organih Evropske unije, temeljijo na njegovi reviziji (a) nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih uporabljajo posamezne institucije, ter (b) izbranih tem (glej odstavka 9.6 in 9.7). Oceni v odstavkih 9.9 in 9.10 zaradi teh ugotovitev nista vprašljivi, ker vpliv teh ugotovitev ni pomemben za upravne odhodke kot celoto, ampak za institucije, na katere se ugotovitve nanašajo.

Parlament

Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

| 9.13 | Sodišče je pri preverjanju postopkov za zaposlovanje drugih uslužbencev institucij (začasnih in pogodbenih) ugotovilo, da v petih od 20 primerov niso bila predložena dokazila o upoštevanju pravil o izpolnjevanju obveznosti služenja vojaškega roka ali drugih obveznosti. |
| --- | --- |

9.13

Sodišče je pri preverjanju postopkov za zaposlovanje drugih uslužbencev institucij (začasnih in pogodbenih) ugotovilo, da v petih od 20 primerov niso bila predložena dokazila o upoštevanju pravil o izpolnjevanju obveznosti služenja vojaškega roka ali drugih obveznosti.

| 9.13 | ODGOVORI PARLAMENTA

  V zvezi z dokumenti, ki dokazujejo spoštovanje vojaških obveznosti, želi Parlament pripomniti naslednje:


  Parlament priznava, da, glede na postopno ukinjanje vojaških obveznosti v posameznih državah članicah, pri zaposlovanju začasnega in pogodbenega osebja do začetka druge polovice leta 2008 ni sistematično preverjal spoštovanja teh obveznosti.


  Vendar pa GD za kadrovske zadeve od takrat naprej od kandidatov zahteva predložitev dokazila o spoštovanju vojaških obveznosti. Oddelek za zaposlovanje in prerazporejanje kadrov ima tako bazo podatkov, v kateri so opisane vojaške obveznosti v državah, in sistematsko preverja spoštovanje teh obveznosti pri sestavi zaposlitvenih pogodb.


  Primeri neskladnosti, ki jih navaja Sodišče, se navezujejo na začasno/pogodbeno osebje, zaposleno v Evropskem parlamentu prvič in pred uvedenim sistematskim preverjanjem. |
| --- | --- |

9.13

ODGOVORI PARLAMENTA

V zvezi z dokumenti, ki dokazujejo spoštovanje vojaških obveznosti, želi Parlament pripomniti naslednje:

Parlament priznava, da, glede na postopno ukinjanje vojaških obveznosti v posameznih državah članicah, pri zaposlovanju začasnega in pogodbenega osebja do začetka druge polovice leta 2008 ni sistematično preverjal spoštovanja teh obveznosti.

Vendar pa GD za kadrovske zadeve od takrat naprej od kandidatov zahteva predložitev dokazila o spoštovanju vojaških obveznosti. Oddelek za zaposlovanje in prerazporejanje kadrov ima tako bazo podatkov, v kateri so opisane vojaške obveznosti v državah, in sistematsko preverja spoštovanje teh obveznosti pri sestavi zaposlitvenih pogodb.

Primeri neskladnosti, ki jih navaja Sodišče, se navezujejo na začasno/pogodbeno osebje, zaposleno v Evropskem parlamentu prvič in pred uvedenim sistematskim preverjanjem.

Izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem

| 9.14 | Med revizijo je bilo ugotovljeno, da informacije, ki so jih imele na voljo službe Parlamenta, da bi zagotovile, da se dodatki, določeni v kadrovskih predpisih, uslužbencem izplačajo v skladu z ustreznimi predpisi Unije in nacionalnimi zakoni, v 16 od 30 primerov niso bile posodobljene. Zato prihaja do tveganja nepravilnih ali neupravičenih izplačil, če se posameznikove okoliščine spremenijo. Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral Parlament uporabljati sistem za pravočasno spremljanje in kontrolo teh dokumentov. |
| --- | --- |

9.14

Med revizijo je bilo ugotovljeno, da informacije, ki so jih imele na voljo službe Parlamenta, da bi zagotovile, da se dodatki, določeni v kadrovskih predpisih, uslužbencem izplačajo v skladu z ustreznimi predpisi Unije in nacionalnimi zakoni, v 16 od 30 primerov niso bile posodobljene. Zato prihaja do tveganja nepravilnih ali neupravičenih izplačil, če se posameznikove okoliščine spremenijo. Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral Parlament uporabljati sistem za pravočasno spremljanje in kontrolo teh dokumentov.

| 9.14 | ODGOVORI PARLAMENTA

  V skladu z določbami člena 67(2) in člena 68 statuta morajo prejemniki nadomestil pristojne službe nemudoma obvestiti o vseh spremembah. Ta sistem, ki temelji na „spontani izjavi“, lahko privede do morebitne zamude pri posodobitvi individualnih pravic zaposlenih.


  Za odpravo teh tveganj je Parlament vedno redno preverjal status svojih uslužbencev. Od leta 2010 to preverjanje poteka avtomatsko na podlagi „elektronskega obrazca“. Ta postopek je odslej „proaktiven“ in mora omogočiti najmanj letno preverjanje osebnih in administrativnih podatkov uslužbencev. V okviru tega preverjanja lahko zadevni uslužbenec sam preveri svoj status na dan D in pristojno službo s predložitvijo ustrezne dokumentacije obvesti o morebitnih spremembah.


  Če uslužbenci pristojnih služb ne obvestijo o spremembah stanja, je treba preveč izplačane zneske vrniti. |
| --- | --- |

9.14

ODGOVORI PARLAMENTA

V skladu z določbami člena 67(2) in člena 68 statuta morajo prejemniki nadomestil pristojne službe nemudoma obvestiti o vseh spremembah. Ta sistem, ki temelji na „spontani izjavi“, lahko privede do morebitne zamude pri posodobitvi individualnih pravic zaposlenih.

Za odpravo teh tveganj je Parlament vedno redno preverjal status svojih uslužbencev. Od leta 2010 to preverjanje poteka avtomatsko na podlagi „elektronskega obrazca“. Ta postopek je odslej „proaktiven“ in mora omogočiti najmanj letno preverjanje osebnih in administrativnih podatkov uslužbencev. V okviru tega preverjanja lahko zadevni uslužbenec sam preveri svoj status na dan D in pristojno službo s predložitvijo ustrezne dokumentacije obvesti o morebitnih spremembah.

Če uslužbenci pristojnih služb ne obvestijo o spremembah stanja, je treba preveč izplačane zneske vrniti.

Organizacija in delovanje političnih skupin

| 9.15 | V členu 12.9 notranjih pravil Parlamenta za izvrševanje proračuna, sprejetih 27. aprila 2005, je določeno, da odobrena proračunska sredstva Parlamenta, ki jih upravljajo politične skupine, ne sodijo v področje pristojnosti notranjega revizorja. Posebna pravila o uporabi teh sredstev (3) določajo, da mora vsaka politična skupina pripraviti svoja notranja finančna pravila in izvajati notranji kontrolni sistem. Funkcija notranje revizije ni omenjena. Le ena od sedmih političnih skupin je v svojih pravilih določila, da je treba imenovati notranjega revizorja. Funkcionalna neodvisnost političnih skupin ni opravičilo, da se za sredstva, ki jih slednje porabljajo, ne uporabljajo uredbene določbe o funkciji notranje revizije. |
| --- | --- |

9.15

V členu 12.9 notranjih pravil Parlamenta za izvrševanje proračuna, sprejetih 27. aprila 2005, je določeno, da odobrena proračunska sredstva Parlamenta, ki jih upravljajo politične skupine, ne sodijo v področje pristojnosti notranjega revizorja. Posebna pravila o uporabi teh sredstev (3) določajo, da mora vsaka politična skupina pripraviti svoja notranja finančna pravila in izvajati notranji kontrolni sistem. Funkcija notranje revizije ni omenjena. Le ena od sedmih političnih skupin je v svojih pravilih določila, da je treba imenovati notranjega revizorja. Funkcionalna neodvisnost političnih skupin ni opravičilo, da se za sredstva, ki jih slednje porabljajo, ne uporabljajo uredbene določbe o funkciji notranje revizije.

| 9.15 | ODGOVORI PARLAMENTA

  Parlament je seznanjen z ugotovitvijo Sodišča in namerava preučiti morebitne možnosti:







  — | da se v pravilnik o uporabi odobrenih sredstev iz proračunske postavke 4000 uvede obveznost, da skupine v svoja finančna pravila vključijo formulo za kritje obsega in funkcije notranjega revizorja, kot to določa člen 85 finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

9.15

ODGOVORI PARLAMENTA

Parlament je seznanjen z ugotovitvijo Sodišča in namerava preučiti morebitne možnosti:

—

da se v pravilnik o uporabi odobrenih sredstev iz proračunske postavke 4000 uvede obveznost, da skupine v svoja finančna pravila vključijo formulo za kritje obsega in funkcije notranjega revizorja, kot to določa člen 85 finančne uredbe,

| — | da se skupinam zagotovi možnost uporabe bodisi notranjega revizorja (če velikost skupine to dopušča), ali da se to delo zaupa zunanjemu revizorju, pod pogojem, da ne gre za istega zunanjega revizorja, ki pregleduje računovodske izkaze skupine. |
| --- | --- |

—

da se skupinam zagotovi možnost uporabe bodisi notranjega revizorja (če velikost skupine to dopušča), ali da se to delo zaupa zunanjemu revizorju, pod pogojem, da ne gre za istega zunanjega revizorja, ki pregleduje računovodske izkaze skupine.

| 9.16 | Ista posebna pravila o uporabi odobrenih proračunskih sredstev vsebujejo določbe o prenosu teh sredstev Parlamenta, ki jih upravljajo politične skupine, v naslednje leto. Te lahko neporabljena odobrena proračunska sredstva danega leta prenesejo v naslednja proračunska leta brez utemeljitve (4). Te posebne določbe, s katerimi je bila uvedena izjema pri proračunskem načelu enoletnosti, nimajo pravne podlage v finančni uredbi. |
| --- | --- |

9.16

Ista posebna pravila o uporabi odobrenih proračunskih sredstev vsebujejo določbe o prenosu teh sredstev Parlamenta, ki jih upravljajo politične skupine, v naslednje leto. Te lahko neporabljena odobrena proračunska sredstva danega leta prenesejo v naslednja proračunska leta brez utemeljitve (4). Te posebne določbe, s katerimi je bila uvedena izjema pri proračunskem načelu enoletnosti, nimajo pravne podlage v finančni uredbi.

| 9.16 | ODGOVORI PARLAMENTA

  Treba je razlikovati proračunske operacije odredbodajalca, ki uporablja sredstva iz proračunske postavke 4 0 0 0 popolnoma v skladu s finančno uredbo, zlasti z načelom enoletnosti, ter upravljanje vsake izmed skupin nad sredstvi v skladu s posebnim pravilnikom, ki ga je sprejelo predsedstvo 30. junija 2003. Ta pravilnik je bil oblikovan, da bi se upoštevale vse posebne potrebe delovanja političnih skupin, in izrecno predvideva postopek, ki ga omenja sodišče. |
| --- | --- |

9.16

ODGOVORI PARLAMENTA

Treba je razlikovati proračunske operacije odredbodajalca, ki uporablja sredstva iz proračunske postavke 4 0 0 0 popolnoma v skladu s finančno uredbo, zlasti z načelom enoletnosti, ter upravljanje vsake izmed skupin nad sredstvi v skladu s posebnim pravilnikom, ki ga je sprejelo predsedstvo 30. junija 2003. Ta pravilnik je bil oblikovan, da bi se upoštevale vse posebne potrebe delovanja političnih skupin, in izrecno predvideva postopek, ki ga omenja sodišče.

Svet

Javna naročila

| 9.17 | V dveh od šestih revidiranih postopkov javnih naročil niso bila upoštevana pravila finančne uredbe glede objave izida postopka v obvestilih o oddaji naročila. |
| --- | --- |

9.17

V dveh od šestih revidiranih postopkov javnih naročil niso bila upoštevana pravila finančne uredbe glede objave izida postopka v obvestilih o oddaji naročila.

| 9.17 | ODGOVOR SVETA

  V skladu s členom 149.1 izvedbenih pravil generalni sekretariat Sveta vse kandidate, ki sodelujejo pri razpisnem postopku, sistematično in nemudoma obvesti o izidu postopka, takoj ko se naročnik odloči o oddaji naročila.


  Poleg tega osrednja služba za javna naročila obvestilo o oddaji naročila iz člena 118.4 izvedbenih pravil pošlje v objavo Uradu za publikacije takoj, ko pogodbo podpiše odredbodajalec. Žal Računsko sodišče v dveh odkritih primerih ni pravočasno obvestilo osrednje službe za javna naročila, zato rok iz člena 118.4 izvedbenih pravil ni bil spoštovan.


  Opozoriti je treba, da v primerih, ki ju je navedlo Evropsko računsko sodišče (oba z zelo majhnim številom kandidatov), kandidati nimajo razlogov za pritožbo, saj so bili posamično takoj obveščeni o dodelitvi naročila. |
| --- | --- |

9.17

ODGOVOR SVETA

V skladu s členom 149.1 izvedbenih pravil generalni sekretariat Sveta vse kandidate, ki sodelujejo pri razpisnem postopku, sistematično in nemudoma obvesti o izidu postopka, takoj ko se naročnik odloči o oddaji naročila.

Poleg tega osrednja služba za javna naročila obvestilo o oddaji naročila iz člena 118.4 izvedbenih pravil pošlje v objavo Uradu za publikacije takoj, ko pogodbo podpiše odredbodajalec. Žal Računsko sodišče v dveh odkritih primerih ni pravočasno obvestilo osrednje službe za javna naročila, zato rok iz člena 118.4 izvedbenih pravil ni bil spoštovan.

Opozoriti je treba, da v primerih, ki ju je navedlo Evropsko računsko sodišče (oba z zelo majhnim številom kandidatov), kandidati nimajo razlogov za pritožbo, saj so bili posamično takoj obveščeni o dodelitvi naročila.

Komisija

Izplačevanje socialnih dodatkov in prejemkov uslužbencem

| 9.18 | Računsko sodišče je z revizijo desetih transakcij ugotovilo, da Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) v štirih primerih od socialnih dodatkov, določenih v kadrovskih predpisih, ni odštel družinskih dodatkov, ki jih imajo uslužbenci pravico prejemati od nacionalnih organov. V drugih štirih primerih odšteti zneski niso odražali zadnje veljavne vrednosti prejemkov, ki jih izplačujejo nacionalni organi. Informacijske sisteme za upravljanje teh izplačil bi bilo treba še naprej razvijati, da se zagotovi samodejno posodabljanje zneskov, ki jih izplačujejo nacionalni organi. |
| --- | --- |

9.18

Računsko sodišče je z revizijo desetih transakcij ugotovilo, da Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) v štirih primerih od socialnih dodatkov, določenih v kadrovskih predpisih, ni odštel družinskih dodatkov, ki jih imajo uslužbenci pravico prejemati od nacionalnih organov. V drugih štirih primerih odšteti zneski niso odražali zadnje veljavne vrednosti prejemkov, ki jih izplačujejo nacionalni organi. Informacijske sisteme za upravljanje teh izplačil bi bilo treba še naprej razvijati, da se zagotovi samodejno posodabljanje zneskov, ki jih izplačujejo nacionalni organi.

| 9.18 | ODGOVOR KOMISIJE

  Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) je že sprejel ukrepe za zmanjšanje zamud pri kontroli nacionalnih socialnih dodatkov in bo spremljal razvoj navedenih primerov. Od sredine oktobra 2009 do konca aprila 2010 je bilo odprtih 348 od 598 primerov, 243 pa jih je že zaprtih. Kontrole se bodo še naprej izvajale.


  Predvideno je, da se v novi sistem vključi možnost samodejnega posodabljanja dodatkov, ki jih izplačujejo nacionalni organi, vendar ta modul pred začetkom leta 2011 ne bo mogel začeti delovati. Od takrat naprej pa se bodo dodatki popravljali za nazaj in izterjevali v skladu s členom 85 kadrovskih predpisov. |
| --- | --- |

9.18

ODGOVOR KOMISIJE

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) je že sprejel ukrepe za zmanjšanje zamud pri kontroli nacionalnih socialnih dodatkov in bo spremljal razvoj navedenih primerov. Od sredine oktobra 2009 do konca aprila 2010 je bilo odprtih 348 od 598 primerov, 243 pa jih je že zaprtih. Kontrole se bodo še naprej izvajale.

Predvideno je, da se v novi sistem vključi možnost samodejnega posodabljanja dodatkov, ki jih izplačujejo nacionalni organi, vendar ta modul pred začetkom leta 2011 ne bo mogel začeti delovati. Od takrat naprej pa se bodo dodatki popravljali za nazaj in izterjevali v skladu s členom 85 kadrovskih predpisov.

| 9.19 | Med revizijo je bilo ugotovljeno, da informacije, ki so jih imele na voljo službe Generalnega direktorata za zunanje odnose (GD RELEX), da bi zagotovile, da se dodatki, določeni v kadrovskih predpisih, uslužbencem, ki delajo v delegacijah, izplačajo v skladu z ustreznimi predpisi Unije, v petih od 15 primerov niso bile posodobljene. Zato prihaja do tveganja nepravilnih ali neupravičenih izplačil. Od uslužbencev bi morali zahtevati, da službam Komisije v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral GD RELEX izvajati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov. |
| --- | --- |

9.19

Med revizijo je bilo ugotovljeno, da informacije, ki so jih imele na voljo službe Generalnega direktorata za zunanje odnose (GD RELEX), da bi zagotovile, da se dodatki, določeni v kadrovskih predpisih, uslužbencem, ki delajo v delegacijah, izplačajo v skladu z ustreznimi predpisi Unije, v petih od 15 primerov niso bile posodobljene. Zato prihaja do tveganja nepravilnih ali neupravičenih izplačil. Od uslužbencev bi morali zahtevati, da službam Komisije v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere. Poleg tega bi moral GD RELEX izvajati sistem za pravočasno spremljanje in preverjanje teh dokumentov.

| 9.19 | ODGOVOR KOMISIJE

  Komisija (GD RELEX) bo to pripombo upoštevala in ta problem obravnavala tako, da bo uslužbencem zagotavljala pravočasne in ustrezne informacije ter izvajala redne kontrole. Ko novi uslužbenci začnejo delati, se preveri njihov osebni status. Redne kontrole uslužbencev, ki so že nekaj časa zaposleni, se lahko izvedejo kot del kontrol, ki jih izvajajo enote, pristojne za vodenje pravic in dolžnosti uslužbencev v delegacijah.


  Zlasti zaradi bližajoče se ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS) bo potrebno kroženje informacij in po potrebi sprejetje standardnih dokumentov za novo službo. Prilagoditev kadrovskih predpisov ES bo zagotovila priložnost opozarjanja uslužbencev, da morajo med drugim ob spremembi osebnih razmer obvestiti službo EEAS ter zagotoviti ustrezna dokazila.


  Pet navedenih primerov bo Komisija ustrezno spremljala in če bodo imeli finančni vpliv, bodo sprejeti potrebni popravni ukrepi. |
| --- | --- |

9.19

ODGOVOR KOMISIJE

Komisija (GD RELEX) bo to pripombo upoštevala in ta problem obravnavala tako, da bo uslužbencem zagotavljala pravočasne in ustrezne informacije ter izvajala redne kontrole. Ko novi uslužbenci začnejo delati, se preveri njihov osebni status. Redne kontrole uslužbencev, ki so že nekaj časa zaposleni, se lahko izvedejo kot del kontrol, ki jih izvajajo enote, pristojne za vodenje pravic in dolžnosti uslužbencev v delegacijah.

Zlasti zaradi bližajoče se ustanovitve Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS) bo potrebno kroženje informacij in po potrebi sprejetje standardnih dokumentov za novo službo. Prilagoditev kadrovskih predpisov ES bo zagotovila priložnost opozarjanja uslužbencev, da morajo med drugim ob spremembi osebnih razmer obvestiti službo EEAS ter zagotoviti ustrezna dokazila.

Pet navedenih primerov bo Komisija ustrezno spremljala in če bodo imeli finančni vpliv, bodo sprejeti potrebni popravni ukrepi.

| 9.20 | Člen 81a kadrovskih predpisov določa omejitve višine družinske pokojnine, ki se uporabijo, potem ko se že določijo pravice do družinske pokojnine. Med revizijo je bilo ugotovljeno, da se te omejitve niso redno pregledovale, da bi odražale spremembe osebnega in finančnega statusa upravičenca, kar je povzročalo previsoka izplačila. |
| --- | --- |

9.20

Člen 81a kadrovskih predpisov določa omejitve višine družinske pokojnine, ki se uporabijo, potem ko se že določijo pravice do družinske pokojnine. Med revizijo je bilo ugotovljeno, da se te omejitve niso redno pregledovale, da bi odražale spremembe osebnega in finančnega statusa upravičenca, kar je povzročalo previsoka izplačila.

| 9.20 | ODGOVOR KOMISIJE

  Posodabljanje vseh primerov, za katere se uporablja ta določba kadrovskih predpisov, se je začelo februarja 2010. Ko bodo odpravljene zamude, bo PMO pregledal zadevne primere ob vsaki spremembi razmer upravičencev ali pri uporabi meril iz člena 81a. PMO bo tudi proučil, ali bi se novi informacijski sistem za določanje višine pokojnin, ki je v razvoju, lahko uporabljal za samodejno posodabljanje datotek. |
| --- | --- |

9.20

ODGOVOR KOMISIJE

Posodabljanje vseh primerov, za katere se uporablja ta določba kadrovskih predpisov, se je začelo februarja 2010. Ko bodo odpravljene zamude, bo PMO pregledal zadevne primere ob vsaki spremembi razmer upravičencev ali pri uporabi meril iz člena 81a. PMO bo tudi proučil, ali bi se novi informacijski sistem za določanje višine pokojnin, ki je v razvoju, lahko uporabljal za samodejno posodabljanje datotek.

Sodišče Evropske unije
   (5)

Javna naročila

| 9.21 | Sodišče Evropske unije pri nakupu storitev objavljanja ni vnaprej predvidelo izteka okvirne pogodbe in je naročilo storitve v višini 102 000 EUR, ne da bi izvedlo konkurenčne postopke za oddajo javnega naročila. To je potrdilo, da je treba postopke za oddajo javnega naročila bolje pripraviti in uskladiti (6). |
| --- | --- |

9.21

Sodišče Evropske unije pri nakupu storitev objavljanja ni vnaprej predvidelo izteka okvirne pogodbe in je naročilo storitve v višini 102 000 EUR, ne da bi izvedlo konkurenčne postopke za oddajo javnega naročila. To je potrdilo, da je treba postopke za oddajo javnega naročila bolje pripraviti in uskladiti (6).

| 9.21 | ODGOVOR SODIŠČA EVROPSKE UNIJE

  Kot je navedlo Računsko sodišče (13), je bil nad Sodiščem leta 2009 opravljen natančen nadzor. Revizije so se nanašale na naključni vzorec 54 transakcij (14), ki vključujejo širok spekter dejavnosti in služb Sodišča in zajemajo zelo velik del njegovega letnega proračuna, da bi se preizkusila učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih je vzpostavilo Sodišče.


  Računsko sodišče v tem letnem poročilu ni podalo nobenih splošnih ugotovitev v zvezi z rezultati teh natančnih revizij.


  Toda podrobne ugotovitve, ki jih je Računsko sodišče poslalo Sodišču marca 2010 med postopkom pred pripravo letnega poročila, so na splošno pozitivne in iz njih je razvidno, da so že vzpostavljeni kontrolni in nadzorni sistemi učinkovito delovali pri zaznavanju morebitnih napak in izjem.


  Računsko sodišče tako v zvezi z izdatki za človeške vire (ki obsegajo več kot 70 % proračuna institucije) izrecno ugotavlja, da „so kontrolni in nadzorni sistemi za upravljanje in izplačilo plač in dodatkov na splošno primerni za zaznavanje morebitnih napak in nepravilnosti“.


  V zvezi z drugimi upravnimi izdatki Računsko sodišče ni podalo nobenih opažanj glede 9 od 10 transakcij, ki so bile predmet nadzora, kar ob upoštevanju vrednosti vsake transakcije iz vzorca pomeni glede 99 % izdatkov, ki so bili predmet nadzora.


  Nazadnje, glede oddaje javnih naročil je v podrobnih ugotovitvah revizij Računskega sodišča izrecno navedena vrsta ukrepov, ki jih je Sodišče že sprejelo na podlagi priporočila Računskega sodišča novembra 2009 in so namenjeni izboljšanju postopkov oddaje javnih naročil v instituciji in pomoči službam za odobritev na tem področju. Še pomembneje je, da je iz teh ugotovitev razvidno, da glede preizkusa skladnosti določb o postopkih javnega naročanja iz vzorca treh pogodb, podpisanih leta 2009, v vrednosti 20,5 milijona EUR s finančno uredbo „ni bilo nobenih opažanj“.


  Je pa Računsko sodišče v istih podrobnih ugotovitvah navedlo opažanje v zvezi s transakcijo v vrednosti 10 944 EUR (15), povezano z javnim naročilom sorazmerno nizke vrednosti (102 000 EUR) za objavo časopisnih oglasov v državah članicah, ki je del glavnega javnega naročila visoke vrednosti (28 milijonov EUR) za pravno prevajanje. V tem letnem poročilu je povzeto samo to opažanje. Poleg tega želi Sodišče podati ta pojasnila za boljše razumevanje okoliščin, v katerih je bilo to dodatno javno naročilo odobreno.


  Sodišče je ob objavi javnih razpisov za obnovitev pogodb o zunanjem prevajanju v vse uradne jezike Unije menilo, da je treba v časopisih različnih držav članic objaviti oglase, namenjene obveščanju javnosti o teh razpisih. Zato je družbi, s katero je v preteklosti že sodelovalo, oddalo naročilo opravljanja storitev posredovanja med Sodiščem in časopisi. Vendar je nadzorna služba Sodišča ugotovila, da je okvirna pogodba s tem posrednikom, ki je že obstajala, prenehala veljati (česar službe za upravljanje pogodb o zunanjem prevajanju niso upoštevale).


  Takrat je organ za odobritev, ki bi lahko objavo razpisa omejil na zakonsko zahtevano objavo v Uradnem listu, menil, da je objava časopisnih oglasov še vedno odločilna za zbiranje ponudb iz karseda širokega kroga ponudnikov (kot zahteva člen 89(2) finančne uredbe) glede na ciljno javnost, zunanje prevajalce, ki bi se utegnili v zelo majhni meri odzvati na objavo zgolj v Uradnem listu.


  Dejansko je bil cilj časopisnih oglasov v celoti dosežen in zaradi velike konkurence je povprečna cena prevedene strani na podlagi novih pogodb o zunanjem prevajanju za 7,5 % nižja od povprečne cene iz prejšnjih pogodb, kar pomeni znaten prihranek za proračun Sodišča (približno 2,4 milijona EUR v 4 letih).


  Iz zgoraj navedenega je razvidno, prvič, da so sistemi Sodišča za notranji nadzor učinkovito delovali, ko so ugotovili, da je okvirna pogodba prenehala veljati, in drugič, da je bilo to odstopanje od ustaljenih postopkov, ki je bilo v obravnavanem primeru odobreno v interesu proračuna Sodišča in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, prepoznano in zabeleženo, kot je določeno v standardih institucije za notranji nadzor (16).


  Dodati je treba, da bodo ukrepi, ki so bili že sprejeti za izboljšanje postopkov oddaje naročil v instituciji, zlasti izboljšanje upravljanja podatkov v zvezi s pogodbami neposredno v informacijskem sistemu institucije za finančno poslovodenje, v prihodnosti lahko preprečili primer, na katerega se nanaša to opažanje Računskega sodišča.


  Nazadnje je treba opozoriti, da so v več nedavnih resolucijah (17) Evropskega parlamenta poudarjeni zapletenost in upravni stroški določb finančne uredbe, povezanih z javnimi naročili, za nekatere institucije – kakršna je Sodišče – Komisija pa je pozvana, naj to upošteva pri naslednji reviziji teh predpisov. Sodišče lahko zgolj upa, da se bodo ta priporočila za poenostavitev finančne uredbe lahko upoštevala pri reviziji, ki trenutno poteka. |
| --- | --- |

9.21

ODGOVOR SODIŠČA EVROPSKE UNIJE

Kot je navedlo Računsko sodišče (13), je bil nad Sodiščem leta 2009 opravljen natančen nadzor. Revizije so se nanašale na naključni vzorec 54 transakcij (14), ki vključujejo širok spekter dejavnosti in služb Sodišča in zajemajo zelo velik del njegovega letnega proračuna, da bi se preizkusila učinkovitost nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih je vzpostavilo Sodišče.

Računsko sodišče v tem letnem poročilu ni podalo nobenih splošnih ugotovitev v zvezi z rezultati teh natančnih revizij.

Toda podrobne ugotovitve, ki jih je Računsko sodišče poslalo Sodišču marca 2010 med postopkom pred pripravo letnega poročila, so na splošno pozitivne in iz njih je razvidno, da so že vzpostavljeni kontrolni in nadzorni sistemi učinkovito delovali pri zaznavanju morebitnih napak in izjem.

Računsko sodišče tako v zvezi z izdatki za človeške vire (ki obsegajo več kot 70 % proračuna institucije) izrecno ugotavlja, da „so kontrolni in nadzorni sistemi za upravljanje in izplačilo plač in dodatkov na splošno primerni za zaznavanje morebitnih napak in nepravilnosti“.

V zvezi z drugimi upravnimi izdatki Računsko sodišče ni podalo nobenih opažanj glede 9 od 10 transakcij, ki so bile predmet nadzora, kar ob upoštevanju vrednosti vsake transakcije iz vzorca pomeni glede 99 % izdatkov, ki so bili predmet nadzora.

Nazadnje, glede oddaje javnih naročil je v podrobnih ugotovitvah revizij Računskega sodišča izrecno navedena vrsta ukrepov, ki jih je Sodišče že sprejelo na podlagi priporočila Računskega sodišča novembra 2009 in so namenjeni izboljšanju postopkov oddaje javnih naročil v instituciji in pomoči službam za odobritev na tem področju. Še pomembneje je, da je iz teh ugotovitev razvidno, da glede preizkusa skladnosti določb o postopkih javnega naročanja iz vzorca treh pogodb, podpisanih leta 2009, v vrednosti 20,5 milijona EUR s finančno uredbo „ni bilo nobenih opažanj“.

Je pa Računsko sodišče v istih podrobnih ugotovitvah navedlo opažanje v zvezi s transakcijo v vrednosti 10 944 EUR (15), povezano z javnim naročilom sorazmerno nizke vrednosti (102 000 EUR) za objavo časopisnih oglasov v državah članicah, ki je del glavnega javnega naročila visoke vrednosti (28 milijonov EUR) za pravno prevajanje. V tem letnem poročilu je povzeto samo to opažanje. Poleg tega želi Sodišče podati ta pojasnila za boljše razumevanje okoliščin, v katerih je bilo to dodatno javno naročilo odobreno.

Sodišče je ob objavi javnih razpisov za obnovitev pogodb o zunanjem prevajanju v vse uradne jezike Unije menilo, da je treba v časopisih različnih držav članic objaviti oglase, namenjene obveščanju javnosti o teh razpisih. Zato je družbi, s katero je v preteklosti že sodelovalo, oddalo naročilo opravljanja storitev posredovanja med Sodiščem in časopisi. Vendar je nadzorna služba Sodišča ugotovila, da je okvirna pogodba s tem posrednikom, ki je že obstajala, prenehala veljati (česar službe za upravljanje pogodb o zunanjem prevajanju niso upoštevale).

Takrat je organ za odobritev, ki bi lahko objavo razpisa omejil na zakonsko zahtevano objavo v Uradnem listu, menil, da je objava časopisnih oglasov še vedno odločilna za zbiranje ponudb iz karseda širokega kroga ponudnikov (kot zahteva člen 89(2) finančne uredbe) glede na ciljno javnost, zunanje prevajalce, ki bi se utegnili v zelo majhni meri odzvati na objavo zgolj v Uradnem listu.

Dejansko je bil cilj časopisnih oglasov v celoti dosežen in zaradi velike konkurence je povprečna cena prevedene strani na podlagi novih pogodb o zunanjem prevajanju za 7,5 % nižja od povprečne cene iz prejšnjih pogodb, kar pomeni znaten prihranek za proračun Sodišča (približno 2,4 milijona EUR v 4 letih).

Iz zgoraj navedenega je razvidno, prvič, da so sistemi Sodišča za notranji nadzor učinkovito delovali, ko so ugotovili, da je okvirna pogodba prenehala veljati, in drugič, da je bilo to odstopanje od ustaljenih postopkov, ki je bilo v obravnavanem primeru odobreno v interesu proračuna Sodišča in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, prepoznano in zabeleženo, kot je določeno v standardih institucije za notranji nadzor (16).

Dodati je treba, da bodo ukrepi, ki so bili že sprejeti za izboljšanje postopkov oddaje naročil v instituciji, zlasti izboljšanje upravljanja podatkov v zvezi s pogodbami neposredno v informacijskem sistemu institucije za finančno poslovodenje, v prihodnosti lahko preprečili primer, na katerega se nanaša to opažanje Računskega sodišča.

Nazadnje je treba opozoriti, da so v več nedavnih resolucijah (17) Evropskega parlamenta poudarjeni zapletenost in upravni stroški določb finančne uredbe, povezanih z javnimi naročili, za nekatere institucije – kakršna je Sodišče – Komisija pa je pozvana, naj to upošteva pri naslednji reviziji teh predpisov. Sodišče lahko zgolj upa, da se bodo ta priporočila za poenostavitev finančne uredbe lahko upoštevala pri reviziji, ki trenutno poteka.

Računsko sodišče

| 9.22 | V poročilu zunanjega revizorja (7) je navedeno, da po mnenju revizorjev „ti računovodski izkazi predstavljajo pošteno sliko finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2009 ter njegove finančne uspešnosti in denarnih tokov za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene uredbe Sveta ter v skladu z računovodskimi pravili Evropskega računskega sodišča“. Poročilo bo objavljeno v Uradnem listu. |
| --- | --- |

9.22

V poročilu zunanjega revizorja (7) je navedeno, da po mnenju revizorjev „ti računovodski izkazi predstavljajo pošteno sliko finančnega stanja Evropskega računskega sodišča na dan 31. decembra 2009 ter njegove finančne uspešnosti in denarnih tokov za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje navedene uredbe Sveta ter v skladu z računovodskimi pravili Evropskega računskega sodišča“. Poročilo bo objavljeno v Uradnem listu.

Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 9.23 | Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati. |
| --- | --- |

9.23

Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati.

Odbor regij

| 9.24 | Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati. |
| --- | --- |

9.24

Med revizijo ni bila odkrita nobena slabost v zvezi z revidiranimi temami, o kateri bi bilo treba poročati.

Evropski varuh človekovih pravic
   (8)

Zaposlovanje začasnih in pogodbenih uslužbencev

| 9.25 | Člen 12(5) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti zahteva, da vsaka institucija določi splošne določbe o postopkih za zaposlovanje začasnih uslužbencev. Evropski varuh človekovih pravic takšnih določb še ni sprejel, čeprav je 47 od 63 delovnih mest, odobrenih v proračunu za leto 2009, začasnih. |
| --- | --- |

9.25

Člen 12(5) pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti zahteva, da vsaka institucija določi splošne določbe o postopkih za zaposlovanje začasnih uslužbencev. Evropski varuh človekovih pravic takšnih določb še ni sprejel, čeprav je 47 od 63 delovnih mest, odobrenih v proračunu za leto 2009, začasnih.

| 9.25 | ODGOVOR EVROPSKEGA VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC

  Evropski varuh človekovih pravic se je seznanil z opažanjem Sodišča ter naročil svojim službam, naj za postopke za zaposlitev začasnega osebja pripravijo osnutek predpisov za sprejem pred koncem tretjega četrtletja 2010. |
| --- | --- |

9.25

ODGOVOR EVROPSKEGA VARUHA ČLOVEKOVIH PRAVIC

Evropski varuh človekovih pravic se je seznanil z opažanjem Sodišča ter naročil svojim službam, naj za postopke za zaposlitev začasnega osebja pripravijo osnutek predpisov za sprejem pred koncem tretjega četrtletja 2010.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov
   (9)

Izplačevanje socialnih dodatkov uslužbencem

| 9.26 | Med revizijo je bilo ugotovljeno, da informacije, ki so jih imele na voljo službe Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, da bi zagotovile, da se dodatki, določeni v kadrovskih predpisih, uslužbencem izplačajo v skladu z ustreznimi predpisi Unije in nacionalnimi zakoni, v štirih od desetih primerov niso bile posodobljene. Zato prihaja do tveganja nepravilnih ali neupravičenih izplačil. Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere. V skladu s tem bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov izboljšati sistem za pravočasno spremljanje in kontrolo teh dokumentov. |
| --- | --- |

9.26

Med revizijo je bilo ugotovljeno, da informacije, ki so jih imele na voljo službe Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, da bi zagotovile, da se dodatki, določeni v kadrovskih predpisih, uslužbencem izplačajo v skladu z ustreznimi predpisi Unije in nacionalnimi zakoni, v štirih od desetih primerov niso bile posodobljene. Zato prihaja do tveganja nepravilnih ali neupravičenih izplačil. Od uslužbencev bi morali zahtevati, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere. V skladu s tem bi moral Evropski nadzornik za varstvo podatkov izboljšati sistem za pravočasno spremljanje in kontrolo teh dokumentov.

| 9.26 | ODGOVORI EVROPSKEGA NADZORNIKA ZA VARSTVO PODATKOV

  Uradu evropskega nadzornika za varstvo podatkov zaradi njegove majhnosti pri vodenju kartotek o socialnih dodatkih trenutno pomaga Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO). PMO enkrat na leto posodobi podatke v zvezi z družinskimi dodatki in dodatki za vzdrževane otroke na podlagi posebnih obrazcev, ki so na zadevno osebje naslovljeni prek ENVP. Obrazce je PMO pripravil posebej v ta namen. Na podlagi podatkov, zbranih s pomočjo teh obrazcev, so socialni dodatki vedno pravilni.


  Ob upoštevanju priporočila Sodišča bo ENVP izboljšal spremljanje informacij, pomembnih za izplačilo socialnih dodatkov, o katerih govori Sodišče. |
| --- | --- |

9.26

ODGOVORI EVROPSKEGA NADZORNIKA ZA VARSTVO PODATKOV

Uradu evropskega nadzornika za varstvo podatkov zaradi njegove majhnosti pri vodenju kartotek o socialnih dodatkih trenutno pomaga Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO). PMO enkrat na leto posodobi podatke v zvezi z družinskimi dodatki in dodatki za vzdrževane otroke na podlagi posebnih obrazcev, ki so na zadevno osebje naslovljeni prek ENVP. Obrazce je PMO pripravil posebej v ta namen. Na podlagi podatkov, zbranih s pomočjo teh obrazcev, so socialni dodatki vedno pravilni.

Ob upoštevanju priporočila Sodišča bo ENVP izboljšal spremljanje informacij, pomembnih za izplačilo socialnih dodatkov, o katerih govori Sodišče.

Standardi notranjega kontroliranja

| 9.27 | Evropski nadzornik za varstvo podatkov ni vzpostavil sistema za naknadno preverjanje, ki ga zahteva finančna uredba, kjer je ustrezno. Poleg tega v standardih notranjega kontroliranja, ki jih je sprejel, ni predvideno ustrezno evidentiranje izjem pri standardnih finančnih postopkih v osrednjem registru. |
| --- | --- |

9.27

Evropski nadzornik za varstvo podatkov ni vzpostavil sistema za naknadno preverjanje, ki ga zahteva finančna uredba, kjer je ustrezno. Poleg tega v standardih notranjega kontroliranja, ki jih je sprejel, ni predvideno ustrezno evidentiranje izjem pri standardnih finančnih postopkih v osrednjem registru.

| 9.27 | ODGOVORI EVROPSKEGA NADZORNIKA ZA VARSTVO PODATKOV

  Vse transakcije, ki jih opravi ENVP, tudi povračilo neposrednih plačil, ki jih izvedejo druge institucije v njegovem imenu, so predmet temeljitega predhodnega nadzora.


  V zvezi s priporočilom Sodišča bo EDPS proučil, kako od leta 2011 dalje uvesti postopek naknadnega preverjanja. Zaradi majhnosti urada in zaradi njegove posebnosti deljenega upravljanja kartotek v skladu z različnimi sporazumi o sodelovanju in storitvah bo ENVP morda potreboval nadaljnjo medinstitucionalno pomoč za izpolnjevanje te naloge.


  ENVP se je odločil, da bo drugo opažanje Sodišča o standardih notranjega nadzora upošteval tako, da bo oblikoval osrednji seznam zabeleženih izjem. |
| --- | --- |

9.27

ODGOVORI EVROPSKEGA NADZORNIKA ZA VARSTVO PODATKOV

Vse transakcije, ki jih opravi ENVP, tudi povračilo neposrednih plačil, ki jih izvedejo druge institucije v njegovem imenu, so predmet temeljitega predhodnega nadzora.

V zvezi s priporočilom Sodišča bo EDPS proučil, kako od leta 2011 dalje uvesti postopek naknadnega preverjanja. Zaradi majhnosti urada in zaradi njegove posebnosti deljenega upravljanja kartotek v skladu z različnimi sporazumi o sodelovanju in storitvah bo ENVP morda potreboval nadaljnjo medinstitucionalno pomoč za izpolnjevanje te naloge.

ENVP se je odločil, da bo drugo opažanje Sodišča o standardih notranjega nadzora upošteval tako, da bo oblikoval osrednji seznam zabeleženih izjem.

ZAKLJUČKI IN PRIPOROČILO

| 9.28 | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih za upravne odhodke institucij za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, kot celoti ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 9.9). |
| --- | --- |

9.28

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da v plačilih za upravne odhodke institucij za leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, kot celoti ni bilo pomembnih napak (glej odstavek 9.9).

| 9.29 | Prav tako je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za upravne odhodke institucij skladni z zahtevami finančne uredbe (glej odstavke 9.13 do 9.27). |
| --- | --- |

9.29

Prav tako je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi za upravne odhodke institucij skladni z zahtevami finančne uredbe (glej odstavke 9.13 do 9.27).

| 9.30 | Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 9.4
  . |
| --- | --- |

9.30

Nadaljnje ukrepanje po prejšnjih opažanjih je povzeto v
  Prilogi 9.4
  .

| 9.31 | Sodišče zadevnim institucijam in organom (glej odstavke 9.14, 9.19, 9.26) glede izplačevanja socialnih dodatkov priporoča, naj od svojih uslužbencev zahtevajo, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere, in naj uporabljajo sistem za pravočasno spremljanje teh dokumentov. |
| --- | --- |

9.31

Sodišče zadevnim institucijam in organom (glej odstavke 9.14, 9.19, 9.26) glede izplačevanja socialnih dodatkov priporoča, naj od svojih uslužbencev zahtevajo, da v ustreznih razmikih predložijo dokumente, ki potrjujejo njihove osebne razmere, in naj uporabljajo sistem za pravočasno spremljanje teh dokumentov.

AGENCIJE EU IN IZVAJALSKE AGENCIJE

| 9.32 | Revizije agencij in izvajalskih agencij Evropske unije so predstavljene v specifičnih letnih poročilih, ki se posebej objavijo v Uradnem listu (10). Sodišče je za proračunsko leto 2009 revidiralo 30 agencij. Njihovi proračuni so v letu 2009 skupaj znašali 1 500,6 milijona EUR. Glavni podatki o agencijah so prikazani v
  tabeli 9.2
  . |
| --- | --- |

9.32

Revizije agencij in izvajalskih agencij Evropske unije so predstavljene v specifičnih letnih poročilih, ki se posebej objavijo v Uradnem listu (10). Sodišče je za proračunsko leto 2009 revidiralo 30 agencij. Njihovi proračuni so v letu 2009 skupaj znašali 1 500,6 milijona EUR. Glavni podatki o agencijah so prikazani v
  tabeli 9.2
  .

| 9.33 | Sodišče je za vsako agencijo izdalo poročilo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, s svojim mnenjem o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij. Ta poročila bodo pred koncem leta objavljena posebej v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

9.33

Sodišče je za vsako agencijo izdalo poročilo za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, s svojim mnenjem o zanesljivosti računovodskih izkazov in pravilnosti transakcij. Ta poročila bodo pred koncem leta objavljena posebej v Uradnem listu Evropske unije.

| 9.34 | V zvezi z Agencijo za oskrbo Euratom Sodišče opozarja na dejstvo, da v nasprotju s svojim statutom ni imela proračuna za leto 2009, zato je vse njene odhodke razen bančnih stroškov plačala Komisija. To stanje je bilo opaženo že leta 2008. Komisija bi se morala posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi in analizirati možne ukrepe za odpravo tega stanja. |
| --- | --- |

9.34

V zvezi z Agencijo za oskrbo Euratom Sodišče opozarja na dejstvo, da v nasprotju s svojim statutom ni imela proračuna za leto 2009, zato je vse njene odhodke razen bančnih stroškov plačala Komisija. To stanje je bilo opaženo že leta 2008. Komisija bi se morala posvetovati z vsemi zainteresiranimi stranmi in analizirati možne ukrepe za odpravo tega stanja.

| 9.34 | ODGOVOR KOMISIJE

  Ko je Komisija pripravila proračun za leto 2008, je predlagala tudi proračun za Agencijo za oskrbo Euratom (ESA). Tega je proračunski organ zavrnil, zato je Komisija v letu 2008 prevzela vse odhodke te agencije. Komisija je prevzela odhodke agencije ESA tudi v proračunih za leti 2009 in 2010 ter za leto 2011 predlagala isto. |
| --- | --- |

9.34

ODGOVOR KOMISIJE

Ko je Komisija pripravila proračun za leto 2008, je predlagala tudi proračun za Agencijo za oskrbo Euratom (ESA). Tega je proračunski organ zavrnil, zato je Komisija v letu 2008 prevzela vse odhodke te agencije. Komisija je prevzela odhodke agencije ESA tudi v proračunih za leti 2009 in 2010 ter za leto 2011 predlagala isto.

Tabela 9.2 –   Agencije in izvajalske agencije Evropske unije – glavni podatki

| Agencije in izvajalske agencije Evropske unije | Sedež | Prvo leto finančne samostojnosti | Proračun (18)



  (v milijonih EUR) | Število odobrenih delovnih mest |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Agencije |
| Agencija za oskrbo Euratom (19) | Luxembourg | 1960 | — | — | — | — |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | Solun | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | Dublin | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Evropska agencija za okolje | København | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | Torino | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | Lizbona | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Evropska agencija za zdravila | London | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | Luxembourg | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | Angers | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | Alicante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | Dunaj | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Evropska agencija za obnovo (20) | Solun | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Evropska policijska akademija | Bramshill | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Eurojust | Haag | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | Köln | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | Lizbona | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Evropska agencija za varnost hrane | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | Iraklion | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Evropska železniška agencija | Valenciennes | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | Stockholm | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic | Varšava | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Evropski nadzorni organ za GNSS (21) | Bruselj | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Evropska agencija za kemikalije | Helsinki | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Izvajalske agencije |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | Bruselj | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | Bruselj | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | Luxembourg | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje | Bruselj | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Izvajalska agencija za raziskave (22) | Bruselj | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | Bruselj | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| Skupaj | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Agencije in izvajalske agencije Evropske unije

Sedež

Prvo leto finančne samostojnosti

Proračun (18)

(v milijonih EUR)

Število odobrenih delovnih mest

2009

2008

2009

2008

Agencije

Agencija za oskrbo Euratom (19)

Luxembourg

1960

—

—

—

—

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Solun

1977

18,6

18,3

101

99

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Dublin

1977

20,2

21,0

101

101

Evropska agencija za okolje

København

1994

39,8

37,1

133

123

Evropska fundacija za usposabljanje

Torino

1994

21,8

22,4

96

96

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Lizbona

1995

14,7

15,1

82

82

Evropska agencija za zdravila

London

1994

194,4

182,9

530

481

Prevajalski center za organe Evropske unije

Luxembourg

1995

62,6

59,9

233

233

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Angers

1995

13,2

12,5

46

43

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

Alicante

1995

338,1

318,4

658

643

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Dunaj

1998

17,2

15,0

61

49

Evropska agencija za obnovo (20)

Solun

2000

—

235,0

—

93

Evropska policijska akademija

Bramshill

2006

8,8

8,7

26

22,5

Eurojust

Haag

2002

27,6

24,8

185

175

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Köln

2003

122,0

102,0

506

452

Evropska agencija za pomorsko varnost

Lizbona

2003

53,3

50,2

192

181

Evropska agencija za varnost hrane

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Iraklion

2005

8,1

8,4

44

44

Evropska železniška agencija

Valenciennes

2006

21,0

18,0

124

116

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Stockholm

2005

49,3

40,6

170

130

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic

Varšava

2006

88,8

71,2

119

94

Evropski nadzorni organ za GNSS (21)

Bruselj

2006

44,4

10,5

23

50

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Evropska agencija za kemikalije

Helsinki

2008

70,4

66,4

324

220

Izvajalske agencije

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

Bruselj

2006

13,3

11,5

37

36

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Bruselj

2006

47,7

38,2

99

92

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

Luxembourg

2007

64

4,4

12

9

Izvajalska agencija za vseevropsko prometno omrežje

Bruselj

2008

8,9

5,2

32

32

Izvajalska agencija za raziskave (22)

Bruselj

2009

21,6

—

88

—

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

Bruselj

2009

14,5

—

100

—

Skupaj

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EVROPSKE ŠOLE

| 9.35 | Posebno letno poročilo Sodišča o evropskih šolah (ki ni objavljeno v Uradnem listu) se predloži svetu guvernerjev kot organu za razrešnico (11). Proračun šol za leto 2009 v višini 267,2 milijona EUR je bil financiran predvsem z donacijo Komisije (151,9 milijona EUR) in prispevki držav članic (53,7 milijona EUR) (12). Glavni podatki o evropskih šolah so prikazani v
  tabeli 9.3
  . |
| --- | --- |

9.35

Posebno letno poročilo Sodišča o evropskih šolah (ki ni objavljeno v Uradnem listu) se predloži svetu guvernerjev kot organu za razrešnico (11). Proračun šol za leto 2009 v višini 267,2 milijona EUR je bil financiran predvsem z donacijo Komisije (151,9 milijona EUR) in prispevki držav članic (53,7 milijona EUR) (12). Glavni podatki o evropskih šolah so prikazani v
  tabeli 9.3
  .

| 9.36 | Sodišče ni odkrilo nobenih pomembnih napak, zaradi katerih bi bili vprašljivi zanesljivost računovodskih izkazov, ki jih je revidiralo (šoli München in Luxembourg I ter osrednji urad) in ki so bili pripravljeni na podlagi določb finančne uredbe z dne 24. oktobra 2006, ki se uporablja za proračun evropskih šol, ter pravilnost z njimi povezanih transakcij. |
| --- | --- |

9.36

Sodišče ni odkrilo nobenih pomembnih napak, zaradi katerih bi bili vprašljivi zanesljivost računovodskih izkazov, ki jih je revidiralo (šoli München in Luxembourg I ter osrednji urad) in ki so bili pripravljeni na podlagi določb finančne uredbe z dne 24. oktobra 2006, ki se uporablja za proračun evropskih šol, ter pravilnost z njimi povezanih transakcij.

| 9.37 | Na podlagi opravljenega pregleda Sodišče ni našlo ničesar, da bi menilo, da konsolidirani računovodski izkazi niso v vseh pomembnih vidikih predstavljeni pošteno v skladu z ustreznimi računovodskimi standardi, razen pri navedenih izjemah, ki so posledica nezadovoljive uporabe računovodskega načela evidentiranja po nastanku poslovnega dogodka: (a) ni nobenih rezervacij za odprte sodne postopke proti šolam, (b) časovne razmejitve za prilagoditev plač v letu 2009 niso bile določene, (c) rezervacije za prihodnje odhodke, ki niso povezani s tekočim letom, so bile vključene v bilanco stanja, čeprav bi morale biti razkrite le v pojasnilih. |
| --- | --- |

9.37

Na podlagi opravljenega pregleda Sodišče ni našlo ničesar, da bi menilo, da konsolidirani računovodski izkazi niso v vseh pomembnih vidikih predstavljeni pošteno v skladu z ustreznimi računovodskimi standardi, razen pri navedenih izjemah, ki so posledica nezadovoljive uporabe računovodskega načela evidentiranja po nastanku poslovnega dogodka: (a) ni nobenih rezervacij za odprte sodne postopke proti šolam, (b) časovne razmejitve za prilagoditev plač v letu 2009 niso bile določene, (c) rezervacije za prihodnje odhodke, ki niso povezani s tekočim letom, so bile vključene v bilanco stanja, čeprav bi morale biti razkrite le v pojasnilih.

| 9.37 | ODGOVOR KOMISIJE

  Uporaba računovodskega načela evidentiranja po nastanku poslovnega dogodka se proučuje v okviru pregleda finančne ureditve evropskih šol, ki se trenutno izvaja. Na podlagi pregleda bodo pripravljeni predlogi, ki se bodo letos posredovali Svetu guvernerjev. |
| --- | --- |

9.37

ODGOVOR KOMISIJE

Uporaba računovodskega načela evidentiranja po nastanku poslovnega dogodka se proučuje v okviru pregleda finančne ureditve evropskih šol, ki se trenutno izvaja. Na podlagi pregleda bodo pripravljeni predlogi, ki se bodo letos posredovali Svetu guvernerjev.

Tabela 9.3 –   Evropske šole – Glavni podatki

| Evropska šola | Država | Proračun (23)
   (24)


  (v milijonih EUR) | Donacija, prejeta od Komisije (24)


  (v milijonih EUR) | Šolska populacija (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Urad | Belgija | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Luxembourg I | Luxembourg | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Luxembourg II | Luxembourg | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Bruselj I (Uccle) | Belgija | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Bruselj II (Woluwé) | Belgija | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Bruselj III (Ixelles) | Belgija | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Bruselj IV | Belgija | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mol | Belgija | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varese | Italija | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsruhe | Nemčija | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| München | Nemčija | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurt | Nemčija | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alicante | Španija | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergen | Nizozemska | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Culham | Združeno kraljestvo | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| Skupaj | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| Opomba: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja. |

Evropska šola

Država

Proračun (23)
   (24)

(v milijonih EUR)

Donacija, prejeta od Komisije (24)

(v milijonih EUR)

Šolska populacija (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Urad

Belgija

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Luxembourg I

Luxembourg

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Luxembourg II

Luxembourg

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Bruselj I (Uccle)

Belgija

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Bruselj II (Woluwé)

Belgija

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Bruselj III (Ixelles)

Belgija

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Bruselj IV

Belgija

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mol

Belgija

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varese

Italija

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsruhe

Nemčija

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

München

Nemčija

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurt

Nemčija

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alicante

Španija

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergen

Nizozemska

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Culham

Združeno kraljestvo

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

Skupaj

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

Opomba: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

---

(1)  Predhodne in naknadne kontrole, funkcija notranje revizije, poročanje o izjemah in standardi notranjega kontroliranja. Poleg tega je Sodišče izvedlo poglobljeno oceno nadzornih in kontrolnih sistemov na Sodišču Evropske unije, pri Evropskem varuhu človekovih pravic in Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Ta ocena je zajemala preučitev dodatnega vzorca plačil, povezanih s kadrovskimi viri in drugimi upravnimi odhodki.

(2)  PricewaterhouseCoopers, družba z omejeno odgovornostjo (réviseur d'entreprises).

(3)  Ta pravila je 30. junija 2003 sprejelo predsedstvo Evropskega parlamenta, pozneje pa so bila spremenjena s sklepoma z dne 22. marca 2006 in 11. julija 2007.

(4)  Ob koncu proračunskega leta 2008 so odobrena proračunska sredstva, ki so jih politične skupine prenesle v naslednje leto, znašala 22 milijonov EUR, kar je 42,5 % odobrenih proračunskih sredstev za leto 2008.

(5)  Glej sprotno opombo 1.

(6)  Glej tudi letno poročilo za leto 2008, odstavek 11.14 (UL C 269, 10.11.2009).

(7)  Glej revizijsko poročilo o računovodskih izkazih iz odstavka 9.8.

(8)  Glej sprotno opombo 1.

(9)  Glej sprotno opombo 1.

(10)  Letna poročila Sodišča o računovodskih izkazih agencij so dostopna na njegovi spletni strani (http://www.eca.europa.eu) in bodo objavljena v Uradnem listu.

(11)  Sodišče pregleda konsolidirane računovodske izkaze, poleg tega letno revidira osrednji urad, ciklično pa vsako leto dve od 14 evropskih šol.

(12)  Vir: Evropske šole, končni računovodski izkazi za leto 2009.

(13)  Glej opombo odstavka 9.6.

(14)  Revizije so se nanašale na 41 transakcij v zvezi z upravljanjem izdatkov za človeške vire in 13 transakcij v zvezi z upravljanjem drugih upravnih izdatkov (3 oddaje javnih naročil in 10 drugih transakcij).

(15)  Ta transakcija je del vzorca 10 transakcij v skupni vrednosti 30,86 milijona EUR, namenjenih nadzoru upravljanja upravnih izdatkov (razen človeških virov in postopkov oddaje javnih naročil, ki se preverjajo ločeno).

(16)  Standard Sodišča za nadzor št. 13, ki določa, da „službe sprejmejo ustrezne določbe za zagotovitev, da se vsi primeri, v katerih se zaradi izjemnih okoliščin odstopa od revizij ali ustaljenih politik in postopkov, zabeležijo, utemeljijo in potrdijo na primerni ravni pred sprejetjem ukrepov“, je bil v navedenih izjemnih okoliščinah v celoti izpolnjen.

(17)  Glej točko 17 Resolucije z dne 23. aprila 2009 o razrešnici za Sodišče za leto 2007 [2008/2278(DEC)] in točko 45 Resolucije z dne 18. maja 2010 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2011 [2010/2005(BUD)].

(18)  Odobritve plačil.

(19)  Glej odstavek 9.34.

(20)  Agencija je nehala delovati leta 2008.

(21)  Začasni sedež.

(22)  Agencija je postala finančno neodvisna leta 2009.

(23)  Skupni prihodki in odhodki, kot so predvideni v proračunu vsake Evropske šole in urada, vključno z vsemi spremembami prvotno sprejetega proračuna.

(24)  Vir: Evropske šole, končni računovodski izkazi za leto 2009.

(25)  Vir: Letno poročilo generalnega sekretarja svetu guvernerjev evropskih šol za leto 2009.

Opomba: Razlike v skupnih vrednostih so posledica zaokroževanja.

PRILOGA 9.1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA UPRAVNE ODHODKE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Odhodki za zaposlene v institucijah | Odhodki za zgradbe | Drugi odhodki | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Transakcije skupaj (od tega): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| Predujmi | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| Vmesna/končna plačila | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % do 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Odhodki za zaposlene v institucijah

Odhodki za zgradbe

Drugi odhodki

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Transakcije skupaj (od tega):

38

7

12

57

57

56

Predujmi

0

1

1

2

0

0

Vmesna/končna plačila

38

6

11

55

57

56

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

X

X

X

2 % do 5 %

> 5 %

PRILOGA 9.2

REZULTATI PREVERJANJA SISTEMOV ZA UPRAVNE ODHODKE

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda

| | skladno |
| --- | --- |
| | delno skladno |
| | neskladno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno |

skladno

delno skladno

neskladno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni bilo ocenjeno

PRILOGA 9.3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA UPRAVNE ODHODKE

| Glavni zadevni GD | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PMO | brez pridržkov | NR | — | A |
| OIB | brez pridržkov | NR | — |
| OIL | brez pridržkov | NR | — |
| DIGIT | brez pridržkov | NR | — |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni zadevni GD

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor
   (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

PMO

brez pridržkov

NR

—

A

OIB

brez pridržkov

NR

—

OIL

brez pridržkov

NR

—

DIGIT

brez pridržkov

NR

—

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih zagotavljata delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne zagotavljata poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

PRILOGA 9.4

NADALJNJE UKREPANJE PO PRETEKLIH OPAŽANJIH ZA UPRAVNE ODHODKE

| Opažanja Sodišča | Sprejeti ukrepi | Analiza Sodišča | Odgovor institucije |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Množitelj, ki se uporablja za plače |
| Letno poročilo za leto 2007, odstavki 11.7 do 11.11, in nazadnje Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Parlament in Ekonomsko-socialni odbor določb kadrovskih predpisov glede množitelja ne uporabljata enako kot druge institucije. S tem sta svojim uslužbencem priznavala finančne ugodnosti, ki jih druge institucije niso, in imela večje stroške. | Parlament in Ekonomsko-socialni odbor še naprej uporabljata svoji sedanji praksi, medtem ko čakata na končne sodbe Sodišča Evropske unije v primerih, ki so jih v zvezi s tem vložili uslužbenci institucij. | Računsko sodišče bo spremljalo nadaljnje ukrepe po sklepu Sodišča Evropske unije. | Evropski parlament ima enak pristop kakor Računsko sodišče in čaka na sodbo Sodišča Evropske unije. |
| 2.   Povrnitev stroškov nastanitve na službeni poti |
| Letni poročili za leti 2004 in 2007 in nazadnje Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Spremenjeni kadrovski predpisi, ki so začeli veljati 1. maja 2004, določajo, da se stroški nastanitve na službeni poti ob predložitvi dokazil povrnejo do najvišjega zneska, določenega za posamezno državo (člen 13 Priloge VII h kadrovskim predpisom).
  V nasprotju s tem pravilom je Parlament v svojih notranjih pravilih določil, da zaposlenim, ki ne predložijo nobenih dokazil o nastalih stroških nastanitve, izplačajo pavšalni znesek v višini 60 % najvišjega dovoljenega zneska. | Notranja pravila za službene poti in potovanja po uradni dolžnosti uradnikov in drugih uslužbencev Evropskega parlamenta so bila sprejeta s sklepom generalnega sekretarja 10. decembra 2009. Poleg ureditev za službene poti ta notranja pravila določajo posebne ureditve, ki se uporabljajo za potovanja po uradni dolžnosti v tri kraje, v katerih deluje Parlament (Luxembourg, Strasbourg in Bruselj), vključno s pavšalno povrnitvijo stroškov brez predložitve dokazil. Zato Parlament še naprej izplačuje pavšalne zneske za povrnitev stroškov nastanitve za zahtevke v zvezi z nočitvami v Luxembourgu, Strasbourgu in Bruslju. | Posodobljena pravila niso v skladu s kadrovskimi predpisi. Parlament bi moral zagotoviti, da se stroški nastanitve na službeni poti povrnejo v skladu s kadrovskimi predpisi. | Parlament je seznanjen s stališčem Računskega sodišča v zvezi z novimi predpisi, ki so bili sprejeti izključno po predhodnih ugotovitvah, vendar ostaja pri svojem stališču, da je treba različno obravnavati „potovanja med tremi kraji dela“ in druga „službena potovanja“. Parlament namerava izkoristiti svojo vlogo sozakonodajalca in si ob naslednjih spremembah statuta in prizadevati za spremembo zakonskih določb ter uvedbo razlikovanja med potovanji med tremi kraji dela in drugimi službenimi potovanji.


  V ta namen je proračunski organ že spremenil naziv in proračunsko opombo glede nekdanje postavke 3000 z naslovom „Stroški službenih potovanj“. Ta postavka se bo v prihodnje imenovala „Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela“, pri čemer bo v opombi izrecno navedeno, da so sredstva namenjena za kritje stroškov potovanj uslužbencev institucije, napotenih nacionalnih strokovnjakov ali pripravnikov med krajem zaposlitve in enim od treh krajev dela Evropskega parlamenta (Bruselj, Luxembourg in Strasbourg) ter službenih potovanj na katero koli lokacijo zunaj treh krajev dela. To je proračunska podlaga za pravilnik, ki ga Parlament uporablja za potovanja med tremi kraji dela. |
| 3.   Dodatki za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta |
| Letno poročilo za leto 2006, odstavki 10.10 do 10.12, in Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2006 menilo, da ni bilo zadostne dokumentacije, ki bi dokazovala, da so poslanci dejansko zaposlovali ali uporabljali storitve pomočnikov in da so bile dolžnosti in storitve, omenjene v pogodbah, ki so jih podpisali poslanci, resnično izvedene. Predsedstvo bi moralo ukrepati in pridobiti dokazila, ki so bistvena pri dokazovanju upravičenosti odhodkov.
  V skladu z leta 2006 spremenjenimi pravili predsedstva poslancem Evropskega parlamenta ni več treba predložiti faktur in obračunov pristojbin, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev, vendar jih morajo hraniti. Poslanci morajo namesto tega predložiti kopije „izkazov o izdatkih“ in „potrdil o zaračunanih zneskih“, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev. Ta nova pravila se uporabljajo za obdobja po juliju 2004. V letnem poročilu za leto 2007 je bilo priporočeno, da bi moral Parlament dodatno razširiti kontrole dodatka za pisarniško pomoč poslancem, vključno z naključnimi pregledi izstav | Stroški za pisarniško pomoč poslancem za proračunska leta 2004–2007 so bili obračunani.
  Uprava Parlamenta je za proračunsko leto 2008 pridobila več kot 98 % izkazov o izdatkih in potrdil o zaračunanih zneskih.
  Uprava sedaj preučuje izkaze in potrdila Parlamenta za proračunsko leto 2009, ki jih je prejela v preteklih mesecih. | Sodišče bo spremljalo, kako bo Parlament obračunal izkaze o izdatkih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s proračunskima letoma 2008 in 2009.
  Uprava Parlamenta bi morala izvesti preglede originalnih faktur, ki potrjujejo izkaze o izdatkih. | Poravnava stroškov za pomoč poslancem za leti 2008 in 2009 (1. semester) se opravi v skladu s členom 14 pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem (pravilnik PEAM). Za leto 2008 je bilo 99,79% skupne vrednosti plačil v okviru postopka poravnave uspešno urejenih. Preostalih 0,2 % primerov se zdaj obravnava posamezno. Za posamezne primere je predvidena obvezna vrnitev sredstev.


  Za prvo polovico leta 2009 (1) odstotek uspešnih poravnav na tej stopnji znaša skoraj 92,31 % (ali 94 227 604 EUR na 102 074 881 EUR). Preostalih 7,6 % predstavljajo predvsem dokumenti, ki so še v obravnavi (6,28 %). Še vedno čakamo na nekatere dokumente, ki predstavljajo 1,41 % plačil v okviru postopka poravnave.


  Kadar koli so se pojavili dvomi o informacijah, so pristojni organi od poslancev zahtevali ustrezna pojasnila, vključno s predložitvijo računov.


  Do konca leta, ko bodo v celoti preučeni še preostali dokumenti, bo končna stopnja uspešnih poravnav po vsej verjetnosti enaka stopnji preteklih let. |
| 4.   Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta |
| Letno poročilo za leto 2006, tabela 10.2, in Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008: | | | Odgovori Evropskega parlamenta |
| Računsko sodišče se sklicuje na opažanja, ki jih je o tej zadevi podalo v svojem letnem poročilu za leto 2008:






  (a) | izvesti bi bilo treba novo aktuarsko študijo, da se oceni učinek sklepov predsedstva o ukrepih, ki se uporabljajo za tiste, ki so vključeni v sistem; |

Opažanja Sodišča

Sprejeti ukrepi

Analiza Sodišča

Odgovor institucije

1.   Množitelj, ki se uporablja za plače

Letno poročilo za leto 2007, odstavki 11.7 do 11.11, in nazadnje Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008:

Odgovori Evropskega parlamenta

Parlament in Ekonomsko-socialni odbor določb kadrovskih predpisov glede množitelja ne uporabljata enako kot druge institucije. S tem sta svojim uslužbencem priznavala finančne ugodnosti, ki jih druge institucije niso, in imela večje stroške.

Parlament in Ekonomsko-socialni odbor še naprej uporabljata svoji sedanji praksi, medtem ko čakata na končne sodbe Sodišča Evropske unije v primerih, ki so jih v zvezi s tem vložili uslužbenci institucij.

Računsko sodišče bo spremljalo nadaljnje ukrepe po sklepu Sodišča Evropske unije.

Evropski parlament ima enak pristop kakor Računsko sodišče in čaka na sodbo Sodišča Evropske unije.

2.   Povrnitev stroškov nastanitve na službeni poti

Letni poročili za leti 2004 in 2007 in nazadnje Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008:

Odgovori Evropskega parlamenta

Spremenjeni kadrovski predpisi, ki so začeli veljati 1. maja 2004, določajo, da se stroški nastanitve na službeni poti ob predložitvi dokazil povrnejo do najvišjega zneska, določenega za posamezno državo (člen 13 Priloge VII h kadrovskim predpisom).

V nasprotju s tem pravilom je Parlament v svojih notranjih pravilih določil, da zaposlenim, ki ne predložijo nobenih dokazil o nastalih stroških nastanitve, izplačajo pavšalni znesek v višini 60 % najvišjega dovoljenega zneska.

Notranja pravila za službene poti in potovanja po uradni dolžnosti uradnikov in drugih uslužbencev Evropskega parlamenta so bila sprejeta s sklepom generalnega sekretarja 10. decembra 2009. Poleg ureditev za službene poti ta notranja pravila določajo posebne ureditve, ki se uporabljajo za potovanja po uradni dolžnosti v tri kraje, v katerih deluje Parlament (Luxembourg, Strasbourg in Bruselj), vključno s pavšalno povrnitvijo stroškov brez predložitve dokazil. Zato Parlament še naprej izplačuje pavšalne zneske za povrnitev stroškov nastanitve za zahtevke v zvezi z nočitvami v Luxembourgu, Strasbourgu in Bruslju.

Posodobljena pravila niso v skladu s kadrovskimi predpisi. Parlament bi moral zagotoviti, da se stroški nastanitve na službeni poti povrnejo v skladu s kadrovskimi predpisi.

Parlament je seznanjen s stališčem Računskega sodišča v zvezi z novimi predpisi, ki so bili sprejeti izključno po predhodnih ugotovitvah, vendar ostaja pri svojem stališču, da je treba različno obravnavati „potovanja med tremi kraji dela“ in druga „službena potovanja“. Parlament namerava izkoristiti svojo vlogo sozakonodajalca in si ob naslednjih spremembah statuta in prizadevati za spremembo zakonskih določb ter uvedbo razlikovanja med potovanji med tremi kraji dela in drugimi službenimi potovanji.

V ta namen je proračunski organ že spremenil naziv in proračunsko opombo glede nekdanje postavke 3000 z naslovom „Stroški službenih potovanj“. Ta postavka se bo v prihodnje imenovala „Stroški službenih potovanj in potovanj med tremi kraji dela“, pri čemer bo v opombi izrecno navedeno, da so sredstva namenjena za kritje stroškov potovanj uslužbencev institucije, napotenih nacionalnih strokovnjakov ali pripravnikov med krajem zaposlitve in enim od treh krajev dela Evropskega parlamenta (Bruselj, Luxembourg in Strasbourg) ter službenih potovanj na katero koli lokacijo zunaj treh krajev dela. To je proračunska podlaga za pravilnik, ki ga Parlament uporablja za potovanja med tremi kraji dela.

3.   Dodatki za pisarniško pomoč poslancem Evropskega parlamenta

Letno poročilo za leto 2006, odstavki 10.10 do 10.12, in Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008:

Odgovori Evropskega parlamenta

Računsko sodišče je v svojem letnem poročilu za leto 2006 menilo, da ni bilo zadostne dokumentacije, ki bi dokazovala, da so poslanci dejansko zaposlovali ali uporabljali storitve pomočnikov in da so bile dolžnosti in storitve, omenjene v pogodbah, ki so jih podpisali poslanci, resnično izvedene. Predsedstvo bi moralo ukrepati in pridobiti dokazila, ki so bistvena pri dokazovanju upravičenosti odhodkov.

V skladu z leta 2006 spremenjenimi pravili predsedstva poslancem Evropskega parlamenta ni več treba predložiti faktur in obračunov pristojbin, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev, vendar jih morajo hraniti. Poslanci morajo namesto tega predložiti kopije „izkazov o izdatkih“ in „potrdil o zaračunanih zneskih“, ki jih izdajo plačilni zastopniki in ponudniki storitev. Ta nova pravila se uporabljajo za obdobja po juliju 2004. V letnem poročilu za leto 2007 je bilo priporočeno, da bi moral Parlament dodatno razširiti kontrole dodatka za pisarniško pomoč poslancem, vključno z naključnimi pregledi izstav

Stroški za pisarniško pomoč poslancem za proračunska leta 2004–2007 so bili obračunani.

Uprava Parlamenta je za proračunsko leto 2008 pridobila več kot 98 % izkazov o izdatkih in potrdil o zaračunanih zneskih.

Uprava sedaj preučuje izkaze in potrdila Parlamenta za proračunsko leto 2009, ki jih je prejela v preteklih mesecih.

Sodišče bo spremljalo, kako bo Parlament obračunal izkaze o izdatkih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s proračunskima letoma 2008 in 2009.

Uprava Parlamenta bi morala izvesti preglede originalnih faktur, ki potrjujejo izkaze o izdatkih.

Poravnava stroškov za pomoč poslancem za leti 2008 in 2009 (1. semester) se opravi v skladu s členom 14 pravilnika o povračilu in nadomestilu stroškov poslancem (pravilnik PEAM). Za leto 2008 je bilo 99,79% skupne vrednosti plačil v okviru postopka poravnave uspešno urejenih. Preostalih 0,2 % primerov se zdaj obravnava posamezno. Za posamezne primere je predvidena obvezna vrnitev sredstev.

Za prvo polovico leta 2009 (1) odstotek uspešnih poravnav na tej stopnji znaša skoraj 92,31 % (ali 94 227 604 EUR na 102 074 881 EUR). Preostalih 7,6 % predstavljajo predvsem dokumenti, ki so še v obravnavi (6,28 %). Še vedno čakamo na nekatere dokumente, ki predstavljajo 1,41 % plačil v okviru postopka poravnave.

Kadar koli so se pojavili dvomi o informacijah, so pristojni organi od poslancev zahtevali ustrezna pojasnila, vključno s predložitvijo računov.

Do konca leta, ko bodo v celoti preučeni še preostali dokumenti, bo končna stopnja uspešnih poravnav po vsej verjetnosti enaka stopnji preteklih let.

4.   Dodatni sistem pokojninskega zavarovanja za poslance Evropskega parlamenta

Letno poročilo za leto 2006, tabela 10.2, in Priloga 11.2 k letnemu poročilu za leto 2008:

Odgovori Evropskega parlamenta

Računsko sodišče se sklicuje na opažanja, ki jih je o tej zadevi podalo v svojem letnem poročilu za leto 2008:

(a)

izvesti bi bilo treba novo aktuarsko študijo, da se oceni učinek sklepov predsedstva o ukrepih, ki se uporabljajo za tiste, ki so vključeni v sistem;

| (b) | Parlament bi moral pojasniti svojo vlogo pri upravljanju in nadziranju premoženja sklada. |
| --- | --- |

(b)

Parlament bi moral pojasniti svojo vlogo pri upravljanju in nadziranju premoženja sklada.

Glede na aktuarsko študijo, ki jo je zagotovil Parlament, bi aktuarski primanjkljaj sklada na dan 31. decembra 2009 znašal 84,5 milijona EUR, na podlagi novih pravil, ki jih je predsedstvo določilo v svojih sklepih na svojem zasedanju dne 1. aprila 2009.

Parlament bi moral od sklada pridobiti naložbeno strategijo, pripravljeno na podlagi smernic, ki jih je določil Parlament.

Parlament opozarja, da je predsedstvo na seji 1. aprila 2009 sprejelo pomembne sklepe o opredelitvi položaja Parlamenta v razmerju do sklada in zavarovanju svojih obveznosti ter jasnih odnosov Parlamenta do sklada.

Glede vloge Evropskega parlamenta v naložbeni strategiji je Parlament že izrazil svojo namero, da upravljavcem sklada predlaga splošne smernice. Vendar pa ni pripravljen prevzeti aktivne vloge v posebnih naložbenih odločitvah. Tega tudi ne sme storiti, saj je sklad ločena in samostojna pravna oseba. V svojem pismu skladu z dne 4. maja 2009 je predsednik EP opredelil smernice in pozval sklad, naj se izogne izpostavljanju tveganjem nihanja deviznih tečajev in naj sprejme preudarno strategijo na področju naložb.

Skupni učinek sklepov predsedstva, opredeljenih smernic in okrevanja finančnih trgov je skladu omogočil, da je zmanjšal aktuarski primanjkljaj s 121,84 milijonov (31. decembra 2008) na 84,56 milijonov (31. decembra 2009).

Poleg tega je Parlament naročil posodobljene neodvisne aktuarske študije, da bi ocenil finančno stanje pokojninskega sklada po začetku veljavnosti statuta ter sklepov z dne 9. marca in 1. aprila 2009 o spremembah prostovoljnega dodatnega pokojninskega zavarovanja. S tem je Parlament priznal svojo odgovornost v primeru primanjkljaja, njegov znesek pa je vpisan v evidenco, kot je zahtevalo Sodišče. Letne posodobitve aktuarske ocene so zato predvidene v okviru priprave letnih računovodskih izkazov.

5.   Datum zaključka projekta varnega evropskega sistema samodejnih sporočil (SESAME)

Letno poročilo za leto 2008, odstavek 11.10:

Odgovor Svet

Načrtovani datum zaključka projekta varnega evropskega sistema samodejnih sporočil (SESAME), ki je bil uporabljen pri pripravi letnih proračunov Sveta, je bil dosledno preveč optimističen. Začetna zasnova projekta se je precej spreminjala in države članice niso dosegle dogovora o tem, kako obravnavati določene vrste občutljivih informacij. Zato je bil letni proračun za projekt SESAME vsako leto precenjen.

Leta 2009 je bil proračun za SESAME v višini 2,7 milijona EUR znova precenjen za 2,4 milijona EUR. Vendar so države članice v političnem in varnostnem odboru oktobra 2009 odobrile izvedbo segmenta projekta SESAME z nizko stopnjo tajnosti. Projekt se tako lahko začne. Vendar je treba doseči nadaljnji dogovor o zasnovi segmenta projekta z visoko stopnjo tajnosti.

Svet bi moral poskrbeti, da so odobrena proračunska sredstva, ki se nanašajo na projekt SESAME, skladna s stanjem izvajanja projekta.

Generalni sekretariat Sveta se strinja z analizo Računskega sodišča glede nadaljnjih ukrepov, sprejetih na podlagi ugotovitve Računskega sodišča iz leta 2008 o projektu SESAME.

Da bi zagotovili, da proračunska sredstva za projekt SESAME ustrezajo stanju izvajanja projekta, se zneska, predvidena v proračunu za leto 2010 in predlogu proračuna za leto 2011 zmanjšata na 400 000 EUR na leto.

6.   Izvajanje informacijskega sistema za posamezne pravice

Letno poročilo za leto 2008, odstavek 11.11:

Odgovori Komisije

Urad za vodenje in plačevanje posameznih pravic (PMO) je junija 2008 začel izvajati nov sistem za upravljanje pravic uslužbencev, vključno s plačami, in sicer informacijski sistem za posamezne pravice (IRIS). Prehod na sistem IRIS je povzročil številne težave pri izračunavanju plač. Nujni ukrepi za odpravo neskladnosti so zajemali ročne posege v sistem izračunavanja plač, ki niso bili ustrezno nadzirani. Sistem IRIS ni bil dovolj preizkušen, hkrati pa se stari in novi sistem nista uporabljala vzporedno, dokler ne bi bilo dokazano, da novi sistem deluje zadovoljivo.

Po nastalih težavah se je razvoj sistema IRIS ustavil. Začela sta se nova projekta, in sicer eden za upravljanje posameznih pravic, drugi pa za upravljanje zdravstvenega zavarovanja. Med razvijanjem teh aplikacij se posamezne pravice izračunavajo na podlagi podatkov, ki se ročno vnašajo v sistem za izračunavanje plač.

Komisija bi morala zagotoviti, da se nove aplikacije uvedejo šele po tem, ko bodo prejeti dokazi o zadovoljivih rezultatih preizkušanja sistema.

PMO je že začel preizkušati na novo razvite module za vodenje posameznih pravic. V pripravljenem obsežnem programu preizkušanja se upoštevajo izkušnje iz preteklosti.

7.   Pokojninski sistem za lokalne uslužbence v delegacijah Komisije

Letno poročilo za leto 2008, odstavek 11.13:

Odgovori Komisije

Od leta 1996 se pokojninski sistem za lokalne uslužbence, zaposlene v delegacijah Komisije, ki ga je ustanovil Direktorat za zunanje službe v Generalnem direktoratu za zunanje odnose, vodi na podlagi začasnih pravil. V teh pravilih ni obravnavano vprašanje odgovornosti Komisije za varovanje in povračilo premoženja sklada, niti niso opredeljene podrobne določbe za izplačila pravic uslužbencev.

Komisija se je strinjala, da mora poiskati načine za zagotovitev trajnosti tega sistema. Prav tako je potrdila, da je treba pripraviti zakonodajni predlog in izvesti aktuarsko študijo.

Komisija bi morala ukrepati in sprejeti pravila za organizacijo in upravljanje tega sistema.

Za stalno uporabo sedanje dopolnilne sheme je potrebna pravna podlaga. Za to je potrebna sprememba pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev, ki jo je Komisija vključila v predlog o EEAS, predložen Svetu in Parlamentu.

---

(1)  Do 26. julija 2010.

---

PRILOGA I

Finančne informacije o splošnem proračunu

VSEBINA

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

| 1. | Zgodovina proračuna |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pravna podlaga |
| --- | --- |

2.

| 3. | Proračunska načela, določena v pogodbah in Finančni uredbi |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vsebina in sestava proračuna |
| --- | --- |

4.

| 5. | Financiranje proračuna (proračunski prihodki) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vrste odobrenih proračunskih sredstev |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izvrševanje proračuna |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Odgovornost za izvrševanje |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Izvrševanje prihodkov |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Izvrševanje odhodkov |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Predstavitev računovodskih izkazov |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zunanja revizija |
| --- | --- |

9.

| 10. | Razrešnica in nadaljnje ukrepanje |
| --- | --- |

10.

POJASNILA

Viri finančnih podatkov

Denarna enota

Kratice in znaki

DIAGRAMI

OSNOVNE INFORMACIJE O PRORAČUNU

1.   ZGODOVINA PRORAČUNA

Proračun zajema odhodke Evropske unije ter upravne odhodke za sodelovanje na področju „pravosodja in notranjih zadev“, skupne zunanje in varnostne politike ter vse druge odhodke, za katere Svet EU meni, da jih je treba pri izvajanju teh politik financirati iz proračuna.

2.   PRAVNA PODLAGA

Izvrševanje proračuna določajo finančne določbe Pogodb (1)
   (2) (členi 310 do 325 PDEU) in člen 106a ESAE ter finančne uredbe (3).

3.   PRORAČUNSKA NAČELA, DOLOČENA V POGODBAH IN FINANČNI UREDBI

Vsi prihodki in odhodki Evropske unije so navedeni v enotnem proračunu (načelo enotnosti in točnosti). Proračun se odobri le za eno proračunsko leto (načelo enoletnosti). Prihodki proračuna morajo biti enaki odhodkom proračuna (načelo ravnotežja). Računovodski izkazi se pripravijo, izvršujejo in predstavijo v EUR (načelo obračunske enote). Prihodki se brez razlikovanja uporabljajo za pokrivanje vseh odhodkov ter se v proračunu in nato v računovodskih izkazih, tako kot odhodki, izkazujejo v celoti brez neto izravnave (načelo univerzalnosti). Proračunska sredstva so namenjena za posebne namene po naslovih in poglavjih; poglavja pa se naprej delijo na člene in postavke (načelo specifikacije). Proračunska sredstva se porabljajo v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti (načelo dobrega finančnega poslovodenja). Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, prav tako se v skladu z načelom preglednosti predstavijo računovodski izkazi (načelo preglednosti). Vendar pa je pri teh splošnih načelih tudi nekaj izjem.

4.   VSEBINA IN SESTAVA PRORAČUNA

Proračun je sestavljen iz „Povzetka izkaza prihodkov in odhodkov“ in oddelkov, razdeljenih na „Izkaze prihodkov in odhodkov“ za vsako posamezno institucijo. Proračun ima devet oddelkov: (I) Parlament; (II) Svet; (III) Komisija, (IV) Sodišče Evropskih skupnosti; (V) Računsko sodišče; (VI) Ekonomsko-socialni odbor; (VII) Odbor regij; (VIII) Varuh človekovih pravic in (IX) Evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov.

V vsakem oddelku so prihodki in odhodki razvrščeni po proračunskih postavkah (naslovi, poglavja, členi in, kjer je ustrezno, postavke) v skladu z njihovo vrsto ali namenom.

5.   FINANCIRANJE PRORAČUNA (PRORAČUNSKI PRIHODKI)

Proračun se financira predvsem iz lastnih sredstev Evropske unije: lastnih sredstev iz naslova BND in DDV, carin, kmetijskih dajatev ter prelevmanov za sladkor in izoglukozo (4).

Poleg lastnih sredstev obstajajo še drugi viri prihodkov (glej
  diagram I
  ).

6.   VRSTE ODOBRENIH PRORAČUNSKIH SREDSTEV

V proračunu sta za pokrivanje predvidenih odhodkov določeni naslednji vrsti odobrenih sredstev:

| (a) | diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP):






  — | odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih, |
| --- | --- | --- |

(a)

diferencirana sredstva (DS) so namenjena financiranju večletnih dejavnosti na nekaterih proračunskih področjih. Sestavljajo jih odobritve za prevzem obveznosti (OO) in odobritve plačil (OP):

—

odobritve za prevzem obveznosti omogočajo sprejemanje pravnih obveznosti v proračunskem letu za tiste dejavnosti, ki se izvajajo v več proračunskih letih,

| — | odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih; |
| --- | --- |

—

odobritve plačil omogočajo pokrivanje odhodkov, ki izhajajo iz obveznosti, sprejetih v tekočem in prejšnjih proračunskih letih;

| (b) | nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu. |
| --- | --- |

(b)

nediferencirana sredstva (NDS) omogočajo prevzemanje in plačevanje odhodkov za letne dejavnosti v vsakem proračunskem letu.

Zaradi tega je treba za vsako proračunsko leto določiti naslednja dva skupna zneska:

| (a) | skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5); |
| --- | --- |

(a)

skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti (OSO) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve za prevzem obveznosti (OO) (5);

| (b) | skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5); |
| --- | --- |

(b)

skupna odobrena sredstva za plačila (OSP) (5) = nediferencirana sredstva (NDS) + odobritve plačil (OP) (5);

Prihodki, zbrani v proračunu, so namenjeni pokritju skupnih odobrenih sredstev za plačila. Odobritev za prevzem obveznosti ni treba pokriti s prihodki.

Naslednji poenostavljen prikaz (z izmišljenimi zneski) kaže vpliv obeh vrst sredstev v vsakem proračunskem letu.

Image

7.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA

7.1   Odgovornost za izvrševanje

Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje proračuna, ga izvršuje v skladu s Finančno uredbo in v mejah dodeljenih proračunskih sredstev; hkrati pa na druge institucije prenese potrebna pooblastila za izvrševanje tistih oddelkov proračuna, ki se nanašajo nanje (6). Finančna uredba določa postopke za izvrševanje proračuna in zlasti odgovornosti odredbodajalcev, računovodij, vodij blagajne predplačil in notranjih revizorjev v institucijah. Na dveh največjih področjih odhodkov (EKJS in kohezija) je upravljanje s sredstvi Evropske unije deljeno z državami članicami.

7.2   Izvrševanje prihodkov

Ocenjeni prihodki se vnesejo v proračun in so lahko predmet sprememb, ki izhajajo iz sprememb proračuna.

Izvrševanje proračunskih prihodkov pomeni, da je treba ugotoviti, do kakšnih prihodkov je upravičena Evropska unija, in jih zbrati (lastna sredstva in drugi prihodki). To urejajo nekatere posebne določbe (7). Dejanski prihodki proračunskega leta so opredeljeni kot skupna vsota zneskov, zbranih glede na pravice, določene za tekoče proračunsko leto, in neizterjanih zneskov iz naslova pravic za prejšnja proračunska leta.

7.3   Izvrševanje odhodkov

Ocenjeni odhodki se vnesejo v proračun.

Proračunsko izvrševanje odhodkov, se pravi razvoj in poraba odobrenih proračunskih sredstev, poteka po naslednjem postopku:

| (a) | odobrena sredstva za prevzem obveznosti:
  (i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo;
  (ii)   poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so v danem proračunskem letu na voljo za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti);
  (iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;
  (iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi; |
| --- | --- |

(a)

odobrena sredstva za prevzem obveznosti:

(i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OO) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + odobritve za prevzem obveznosti, prenesene iz preteklega proračunskega leta + neavtomatski prenosi iz predhodnega proračunskega leta, za katere obveznosti še niso bile prevzete + sproščene odobritve za prevzem obveznosti iz preteklih proračunskih let, ki so znova na voljo;

(ii)   poraba proračunskih sredstev: končna odobrena sredstva za prevzem obveznosti so v danem proračunskem letu na voljo za uporabo v obliki prevzetih obveznosti (porabljena odobrena sredstva za prevzem obveznosti = znesek prevzetih obveznosti);

(iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: sredstva, ki niso bila porabljena v proračunskem letu, v katerem so bila odobrena, se lahko s sklepom zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;

(iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi;

| (b) | odobrena sredstva za plačila:
  (i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov;
  (ii)   poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto);
  (iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;
  (iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi;
  (v)   vsa plačila v proračunskem letu: plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta;
  (vi)   dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto. |
| --- | --- |

(b)

odobrena sredstva za plačila:

(i)   razvoj proračunskih sredstev: skupna odobrena sredstva za plačila, ki so na voljo v proračunskem letu, sestavljajo: prvotni proračun (NDS in OP) + spremembe proračuna + namenski prejemki + transferji + proračunska sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta v obliki avtomatskih ali neavtomatskih prenosov;

(ii)   poraba proračunskih sredstev v danem proračunskem letu: odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu so v istem letu na voljo za plačila. Ne zajemajo proračunskih sredstev, prenesenih iz preteklega proračunskega leta (porabljena proračunska sredstva za plačila = višina plačil, izvedenih iz proračunskih sredstev za proračunsko leto);

(iii)   prenosi odobrenih proračunskih sredstev iz enega proračunskega leta v naslednjega: proračunska sredstva, ki v proračunskem letu niso bila porabljena, se lahko po sklepu zadevne institucije prenesejo v naslednje proračunsko leto. Proračunska sredstva, ki so na voljo kot namenski prejemki, se avtomatsko prenesejo;

(iv)   razveljavitev odobrenih proračunskih sredstev: saldo se razveljavi;

(v)   vsa plačila v proračunskem letu: plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + plačila iz odobrenih sredstev za plačila, prenesenih iz preteklega proračunskega leta;

(vi)   dejanski odhodki v proračunskem letu: odhodki v konsolidiranih izkazih o izvrševanju proračuna (glej odstavek 7.4) = plačila iz odobrenih sredstev za plačila v proračunskem letu + odobrena sredstva za plačila v proračunskem letu, ki se prenesejo v naslednje proračunsko leto.

7.4   Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna in določitev salda proračunskega leta

Konsolidirani izkazi o izvrševanju proračuna se sestavijo po zaključku vsakega proračunskega leta. V njih se opredeli saldo leta, ki se nato s spremembo proračuna vnese v proračun za naslednje proračunsko leto.

8.   PREDSTAVITEV RAČUNOVODSKIH IZKAZOV

Izkazi za dano proračunsko leto se pošljejo Parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču, zajemajo pa računovodske izkaze in izkaze o izvrševanju proračuna ter poročilo o proračunskem in finančnem upravljanju. Začasni računovodski izkazi se pošljejo najpozneje do 31. marca naslednjega leta, končni računovodski izkazi pa morajo biti poslani do 31. julija zadevnega leta.

9.   ZUNANJA REVIZIJA

Zunanjo revizijo proračuna od leta 1977 izvaja Računsko sodišče Evropske unije (8). Računsko sodišče preuči izkaze vseh prihodkov in odhodkov proračuna. Evropskemu parlamentu in Svetu mora predložiti izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter o zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij. Prav tako preuči, ali so bili vsi prihodki prejeti, ali so vsi odhodki nastali zakonito in pravilno ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro. Revizije lahko izvaja pred zaključkom zadevnega proračunskega leta na podlagi računovodskih evidenc in po potrebi na kraju samem v institucijah Unije, državah članicah in tretjih državah. Računsko sodišče za vsako proračunsko leto pripravi letno poročilo in lahko kadar koli predloži svoja opažanja o posameznih vprašanjih ter pripravi mnenje na zaprosilo katere koli institucije Unije.

10.   RAZREŠNICA IN NADALJNJE UKREPANJE

Od leta 1977 veljajo naslednje določbe (9): Parlament na predlog Sveta najkasneje do 30. aprila v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, podeli Komisiji razrešnico za njeno izvrševanje proračuna. V ta namen Svet in Parlament preučita računovodske izkaze, ki jih je pripravila Komisija, ter letno in posebna poročila Računskega sodišča. Institucije se morajo na ugotovitve, navedene v sklepih o razrešnici, odzvati z ustreznim ukrepanjem in poročati o sprejetih ukrepih.

POJASNILA

VIRI FINANČNIH PODATKOV

V tej prilogi so uporabljeni finančni podatki iz letnih računovodskih izkazov Evropske unije in drugih računovodskih evidenc, ki jih je zagotovila Komisija. Geografska porazdelitev je v skladu s kodami držav v sistemu računovodskih informacij Komisije (ABAC). Komisija poudarja, da so vsi podatki, ki so jih navedle države članice – tako pri prihodkih kot odhodkih – rezultat izračunov, ki ne odražajo v celoti vseh koristi, ki jih posameznim državam članicam prinaša članstvo v Uniji. Zaradi tega jih je treba razlagati z določeno mero previdnosti.

DENARNA ENOTA

Vsi finančni podatki so predstavljeni v milijonih EUR. Skupni zneski so zaokrožene vsote natančnih vrednosti in zaradi tega niso vedno enaki vsotam zaokroženih zneskov.

KRATICE IN ZNAKI

| OSO | odobrena sredstva za prevzem obveznosti |
| --- | --- |
| OSP | odobrena sredstva za plačila |
| AT | Avstrija |
| BE | Belgija |
| BG | Bolgarija |
| OO | odobritve za prevzem obveznosti |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka |
| DS | diferencirana sredstva |
| DE | Nemčija |
| DIA | diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III) |
| DK | Danska |
| ESAE ali Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| ES | Evropska(e) skupnost(i) |
| EE | Estonija |
| EGS | Evropska gospodarska skupnost |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EL | Grčija |
| ES | Španija |
| EU | Evropska unija |
| EU-27 | 27 držav članic Evropske unije skupaj |
| FI | Finska |
| FR | Francija |
| FINUR | Finančna uredba z dne 25. junija 2002 |
| BND | bruto nacionalni dohodek |
| HU | Madžarska |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| LV | Latvija |
| MT | Malta |
| NDS | nediferencirana sredstva |
| NL | Nizozemska |
| UL | Uradni list Evropske unije |
| OP | odobritve plačil |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| RO | Romunija |
| Odd. | proračunski oddelek |
| SE | Švedska |
| Sl | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| N. | proračunski naslov |
| UK | Združeno kraljestvo |
| DDV | davek na dodano vrednost |
| 0,0 | podatki med nič in 0,05 |
| — | ni podatkov |

OSO

odobrena sredstva za prevzem obveznosti

OSP

odobrena sredstva za plačila

AT

Avstrija

BE

Belgija

BG

Bolgarija

OO

odobritve za prevzem obveznosti

CY

Ciper

CZ

Češka

DS

diferencirana sredstva

DE

Nemčija

DIA

diagram, na katerega se sklicujejo drugi diagrami (npr. DIA III)

DK

Danska

ESAE ali Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

ES

Evropska(e) skupnost(i)

EE

Estonija

EGS

Evropska gospodarska skupnost

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EL

Grčija

ES

Španija

EU

Evropska unija

EU-27

27 držav članic Evropske unije skupaj

FI

Finska

FR

Francija

FINUR

Finančna uredba z dne 25. junija 2002

BND

bruto nacionalni dohodek

HU

Madžarska

IE

Irska

IT

Italija

LT

Litva

LU

Luksemburg

LV

Latvija

MT

Malta

NDS

nediferencirana sredstva

NL

Nizozemska

UL

Uradni list Evropske unije

OP

odobritve plačil

PL

Poljska

PT

Portugalska

RO

Romunija

Odd.

proračunski oddelek

SE

Švedska

Sl

Slovenija

SK

Slovaška

N.

proračunski naslov

UK

Združeno kraljestvo

DDV

davek na dodano vrednost

0,0

podatki med nič in 0,05

—

ni podatkov

DIAGRAMI

PRORAČUN ZA PRORAČUNSKO LETO 2009 IN IZVRŠEVANJE PRORAČUNA V PRORAČUNSKEM LETU 2009

| DIA I | Proračun 2009 – Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila |
| --- | --- |
| DIA II | Proračun 2009 – Odobrena sredstva za prevzem obveznosti |
| DIA III | Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2009 in njihova poraba |
| DIA IV | Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2009 in njihova poraba |
| DIA V | Lastna sredstva v letu 2009, po državah članicah |
| DIA VI | Plačila, izvršena v letu 2009, v posameznih državah članicah |

DIA I

Proračun 2009 – Ocenjeni prihodki in končna odobrena sredstva za plačila

DIA II

Proračun 2009 – Odobrena sredstva za prevzem obveznosti

DIA III

Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2009 in njihova poraba

DIA IV

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2009 in njihova poraba

DIA V

Lastna sredstva v letu 2009, po državah članicah

DIA VI

Plačila, izvršena v letu 2009, v posameznih državah članicah

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ZA PRORAČUNSKO LETO 2009

| DIA VII | Konsolidirana bilanca stanja |
| --- | --- |
| DIA VII | Konsolidiran izkaz poslovnega izida |

DIA VII

Konsolidirana bilanca stanja

DIA VII

Konsolidiran izkaz poslovnega izida

Image

Image

Diagram III

Odobrena sredstva za prevzem obveznosti na voljo v letu 2009 in njihova poraba

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2009 in razdelkom finančnega okvira | Končna odobrena sredstva (10) | Poraba odobrenih sredstev |
| Sprejete obveznosti | Stopnja porabe
  (%) | Prenosi v leto 2010 | Stopnja
  (%) | Razveljavitve | Stopnja
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Proračunska nomenklatura |
| I | Parlament (Odd. I) |

(v milijonih EUR in v %)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2009 in razdelkom finančnega okvira

Končna odobrena sredstva (10)

Poraba odobrenih sredstev

Sprejete obveznosti

Stopnja porabe

(%)

Prenosi v leto 2010

Stopnja

(%)

Razveljavitve

Stopnja

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Proračunska nomenklatura

I

Parlament (Odd. I)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Svet (Odd. II) |
| --- | --- |

II

Svet (Odd. II)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Komisija (Odd. III) |
| --- | --- |

III

Komisija (Odd. III)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Gospodarske in finančne zadeve (N.01) |
| --- | --- |

III.1

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Podjetništvo (N.02) |
| --- | --- |

III.2

Podjetništvo (N.02)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Konkurenca (N.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurenca (N.03)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04) |
| --- | --- |

III.4

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05) |
| --- | --- |

III.5

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Energetika in promet (N.06) |
| --- | --- |

III.6

Energetika in promet (N.06)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Okolje (N.07) |
| --- | --- |

III.7

Okolje (N.07)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Raziskave (N.08) |
| --- | --- |

III.8

Raziskave (N.08)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Informacijska družba in mediji (N.09) |
| --- | --- |

III.9

Informacijska družba in mediji (N.09)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Neposredne raziskave (N.10) |
| --- | --- |

III.10

Neposredne raziskave (N.10)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Ribištvo in pomorske zadeve (N.11) |
| --- | --- |

III.11

Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Notranji trg (N.12) |
| --- | --- |

III.12

Notranji trg (N.12)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Regionalna politika (N.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalna politika (N.13)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Obdavčenje in carinska unija (N.14) |
| --- | --- |

III.14

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Izobraževanje in kultura (N.15) |
| --- | --- |

III.15

Izobraževanje in kultura (N.15)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Komuniciranje (T.16) |
| --- | --- |

III.16

Komuniciranje (T.16)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17) |
| --- | --- |

III.17

Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) |
| --- | --- |

III.18

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Zunanji odnosi (N.19) |
| --- | --- |

III.19

Zunanji odnosi (N.19)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Trgovina (N.20) |
| --- | --- |

III.20

Trgovina (N.20)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21) |
| --- | --- |

III.21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Širitev (N.22) |
| --- | --- |

III.22

Širitev (N.22)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humanitarna pomoč (N.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitarna pomoč (N.23)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Boj proti goljufijam (N.24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti goljufijam (N.24)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25) |
| --- | --- |

III.25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Upravna služba Komisije (N.26) |
| --- | --- |

III.26

Upravna služba Komisije (N.26)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Proračun (N.27) |
| --- | --- |

III.27

Proračun (N.27)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Revizija (N.28) |
| --- | --- |

III.28

Revizija (N.28)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Statistika (N.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (N.29)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Pokojnine (N.30) |
| --- | --- |

III.30

Pokojnine (N.30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Jezikovne službe (N.31) |
| --- | --- |

III.31

Jezikovne službe (N.31)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Rezerve (N.40) |
| --- | --- |

III.40

Rezerve (N.40)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Računsko sodišče (Odd. V) |
| --- | --- |

V

Računsko sodišče (Odd. V)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Odbor regij (Odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Odbor regij (Odd. VII)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Finančni okvir

| 1 | Trajnostna rast |
| --- | --- |

1

Trajnostna rast

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

4

EU kot globalni partner

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Kompenzacije |
| --- | --- |

6

Kompenzacije

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Skupna odobrena sredstva za prevzem obveznosti

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Skupna odobrena sredstva za prevzem plačil

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Diagram IV

Odobrena sredstva za plačila na voljo v letu 2009 in njihova poraba

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2009 in razdelkom finančnega okvira | Končna odobrena sredstva (11) | Poraba sredstev |
| Plačila, izvršena v letu 2009 | Stopnja porabe
  (%) | Prenosi v leto 2010 | Stopnja
  (%) | Razveljavitve | Stopnja
  (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Proračunska nomenklatura |
| I | Parlament (Odd. I) |

(v milijonih EUR in v %)

Oddelki (Odd.) in naslovi (N.), ki ustrezajo proračunski nomenklaturi za leto 2009 in razdelkom finančnega okvira

Končna odobrena sredstva (11)

Poraba sredstev

Plačila, izvršena v letu 2009

Stopnja porabe

(%)

Prenosi v leto 2010

Stopnja

(%)

Razveljavitve

Stopnja

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Proračunska nomenklatura

I

Parlament (Odd. I)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Svet (Odd. II) |
| --- | --- |

II

Svet (Odd. II)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Komisija (Odd. III) |
| --- | --- |

III

Komisija (Odd. III)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Gospodarske in finančne zadeve (N.01) |
| --- | --- |

III.1

Gospodarske in finančne zadeve (N.01)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Podjetništvo (N.02) |
| --- | --- |

III.2

Podjetništvo (N.02)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Konkurenca (N.03) |
| --- | --- |

III.3

Konkurenca (N.03)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04) |
| --- | --- |

III.4

Zaposlovanje in socialne zadeve (N.04)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05) |
| --- | --- |

III.5

Kmetijstvo in razvoj podeželja (N.05)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Energetika in promet (N.06) |
| --- | --- |

III.6

Energetika in promet (N.06)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Okolje (N.07) |
| --- | --- |

III.7

Okolje (N.07)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Raziskave (N.08) |
| --- | --- |

III.8

Raziskave (N.08)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Informacijska družba in mediji (N.09) |
| --- | --- |

III.9

Informacijska družba in mediji (N.09)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Neposredne raziskave (N.10) |
| --- | --- |

III.10

Neposredne raziskave (N.10)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Ribištvo in pomorske zadeve (N.11) |
| --- | --- |

III.11

Ribištvo in pomorske zadeve (N.11)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Notranji trg (N.12) |
| --- | --- |

III.12

Notranji trg (N.12)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Regionalna politika (N.13) |
| --- | --- |

III.13

Regionalna politika (N.13)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Obdavčenje in carinska unija (N.14) |
| --- | --- |

III.14

Obdavčenje in carinska unija (N.14)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Izobraževanje in kultura (N.15) |
| --- | --- |

III.15

Izobraževanje in kultura (N.15)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Komuniciranje (N.16) |
| --- | --- |

III.16

Komuniciranje (N.16)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17) |
| --- | --- |

III.17

Zdravje in varstvo potrošnikov (N.17)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Območje svobode, varnosti in pravice (N.18) |
| --- | --- |

III.18

Območje svobode, varnosti in pravice (N.18)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Zunanji odnosi (N.19) |
| --- | --- |

III.19

Zunanji odnosi (N.19)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Trgovina (N.20) |
| --- | --- |

III.20

Trgovina (N.20)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21) |
| --- | --- |

III.21

Razvoj in odnosi z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami (N.21)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Širitev (N.22) |
| --- | --- |

III.22

Širitev (N.22)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humanitarna pomoč (N.23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitarna pomoč (N.23)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Boj proti goljufijam (N.24) |
| --- | --- |

III.24

Boj proti goljufijam (N.24)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25) |
| --- | --- |

III.25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje (N.25)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Upravna služba Komisije (N.26) |
| --- | --- |

III.26

Upravna služba Komisije (N.26)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Proračun (N.27) |
| --- | --- |

III.27

Proračun (N.27)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Revizija (N.28) |
| --- | --- |

III.28

Revizija (N.28)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Statistika (N.29) |
| --- | --- |

III.29

Statistika (N.29)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Pokojnine (N.30) |
| --- | --- |

III.30

Pokojnine (N.30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Jezikovne službe (N.31) |
| --- | --- |

III.31

Jezikovne službe (N.31)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Rezerve (N.40) |
| --- | --- |

III.40

Rezerve (N.40)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV) |
| --- | --- |

IV

Sodišče Evropskih skupnosti (Odd. IV)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Računsko sodišče (Odd. V) |
| --- | --- |

V

Računsko sodišče (Odd. V)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI) |
| --- | --- |

VI

Ekonomsko-socialni odbor (Odd. VI)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Odbor regij (Odd. VII) |
| --- | --- |

VII

Odbor regij (Odd. VII)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII) |
| --- | --- |

VIII

Evropski varuh človekovih pravic (Odd. VIII)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX) |
| --- | --- |

IX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (Odd. IX)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Skupna odobrena sredstva za plačila

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Finančni okvir

| 1 | Trajnostna rast |
| --- | --- |

1

Trajnostna rast

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2

Ohranjanje in upravljanje naravnih virov

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3

Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

4

EU kot globalni partner

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Uprava |
| --- | --- |

5

Uprava

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Kompenzacije |
| --- | --- |

6

Kompenzacije

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Skupna odobrena sredstva za plačila

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Diagram V

Lastna sredstva v letu 2009 po državah članicah

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Realizacija prihodkov |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | Tradicionalna lastna sredstva |

(v milijonih EUR in v %)

Realizacija prihodkov

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

Tradicionalna lastna sredstva

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | Sredstva iz DDV |
| --- | --- |

—

Sredstva iz DDV

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | Sredstva iz BND |
| --- | --- |

—

Sredstva iz BND

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | Popravek za Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Popravek za Združeno kraljestvo

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | Znižanje za Nizozemsko in Švedsko (13) |
| --- | --- |

—

Znižanje za Nizozemsko in Švedsko (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | Popravki za leto 2007 in 2008 (14) |
| --- | --- |

—

Popravki za leto 2007 in 2008 (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

SKUPAJ

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

Diagram VI

Plačila, izvršena v letu 2009, v posameznih državah članicah (15)

Opomba: Plačila, izvršena v letu 2009 = plačila za sredstva za poslovanje v letu 2009 + plačila za prenose iz leta 2008.

| (v milijonih EUR in v %) |
| --- |
| Razdelki finančnega okvira |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Tretje države in razno (16) | Skupaj |
| — | Trajnostna rast |

(v milijonih EUR in v %)

Razdelki finančnega okvira

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Tretje države in razno (16)

Skupaj

—

Trajnostna rast

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Konkurenca

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Kohezija

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Ohranjanje naravnih virov |
| --- | --- |

—

Ohranjanje naravnih virov

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | Državlj., svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

—

Državlj., svoboda, varnost in pravica

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

—

EU kot globalni partner

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Kompenzacije |
| --- | --- |

—

Kompenzacije

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

SKUPAJ

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

Diagram VII

Konsolidirana bilanca stanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Stalna sredstva: |
| Neopredmetena sredstva | 72 | 56 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 4 859 | 4 881 |
| Dolgoročne naložbe | 2 379 | 2 078 |
| Posojila | 10 764 | 3 565 |
| Dolgoročno predfinanciranje | 39 750 | 29 023 |
| Dolgoročne terjatve | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Gibljiva sredstva: |
| Zaloge | 77 | 85 |
| Kratkoročne naložbe | 1 791 | 1 553 |
| Kratkoročno predfinanciranje | 9 077 | 10 262 |
| Kratkoročne terjatve | 8 663 | 11 920 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Sredstva skupaj | 100 859 | 87 192 |
| Dolgoročne obveznosti: |
| Prejemki zaposlenih | –37 242 | –37 556 |
| Dolgoročne rezervacije | –1 469 | –1 341 |
| Dolgoročne finančne obveznosti | –10 559 | –3 349 |
| Druge dolgoročne obveznosti | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Tekoče obveznosti: |
| Kratkoročne rezervacije | – 213 | – 348 |
| Kratkoročne finančne obveznosti | –40 | – 119 |
| Obveznosti iz poslovanja | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Obveznosti skupaj | – 145 585 | – 134 616 |
| Neto sredstva | –44 726 | –47 424 |
| Rezerve | 3 323 | 3 115 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic |
| Prejemki zaposlenih | –37 242 | –37 556 |
| Drugi zneski | –10 807 | –12 983 |
| Neto sredstva | –44 726 | –47 424 |

(v milijonih EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Stalna sredstva:

Neopredmetena sredstva

72

56

Opredmetena osnovna sredstva

4 859

4 881

Dolgoročne naložbe

2 379

2 078

Posojila

10 764

3 565

Dolgoročno predfinanciranje

39 750

29 023

Dolgoročne terjatve

55

45

57 879

39 648

Gibljiva sredstva:

Zaloge

77

85

Kratkoročne naložbe

1 791

1 553

Kratkoročno predfinanciranje

9 077

10 262

Kratkoročne terjatve

8 663

11 920

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

23 372

23 724

42 980

47 544

Sredstva skupaj

100 859

87 192

Dolgoročne obveznosti:

Prejemki zaposlenih

–37 242

–37 556

Dolgoročne rezervacije

–1 469

–1 341

Dolgoročne finančne obveznosti

–10 559

–3 349

Druge dolgoročne obveznosti

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Tekoče obveznosti:

Kratkoročne rezervacije

– 213

– 348

Kratkoročne finančne obveznosti

–40

– 119

Obveznosti iz poslovanja

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Obveznosti skupaj

– 145 585

– 134 616

Neto sredstva

–44 726

–47 424

Rezerve

3 323

3 115

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Prejemki zaposlenih

–37 242

–37 556

Drugi zneski

–10 807

–12 983

Neto sredstva

–44 726

–47 424

Diagram VIII

Konsolidiran izkaz poslovnega izida

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Prihodki iz poslovanja |
| Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | 110 537 | 112 713 |
| Drugi prihodki iz poslovanja | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Odhodki iz poslovanja |
| Upravni odhodki | –8 133 | –7 720 |
| Odhodki iz poslovanja | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Presežek iz poslovanja | 5 002 | 17 510 |
| Prihodki iz finančnih poslov | 835 | 698 |
| Odhodki za finančne posle | – 594 | – 467 |
| Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | – 683 | –5 009 |
| Delež čistega presežka (primanjkljaja) pridruženih subjektov in skupnih podjetij | – 103 | –46 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 4 457 | 12 686 |

(v milijonih EUR)

31.12.2009

31.12.2008

Prihodki iz poslovanja

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

110 537

112 713

Drugi prihodki iz poslovanja

7 532

9 731

118 069

122 444

Odhodki iz poslovanja

Upravni odhodki

–8 133

–7 720

Odhodki iz poslovanja

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Presežek iz poslovanja

5 002

17 510

Prihodki iz finančnih poslov

835

698

Odhodki za finančne posle

– 594

– 467

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

– 683

–5 009

Delež čistega presežka (primanjkljaja) pridruženih subjektov in skupnih podjetij

– 103

–46

Poslovni izid za zadevno leto

4 457

12 686

---

(1)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o delovanju Evropske unije (PDEU).

(2)  Rimska pogodba (25. marec 1957): Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE).

(3)  Predvsem Finančna uredba (FINUR) z dne 25. junija 2002 (UL L 248, 16.9.2002, str. 1).

(4)  Glavni pravni akti v zvezi z lastnimi sredstvi: Sklep Sveta 2007/436/ES, Euratom (UL L 163, 23.6.2007, str. 17); Sklep Sveta 2000/597/ES, Euratom (UL L 253, 7.10.2000, str. 42); Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000 (UL L 130, 31.5.2000, str. 1).

(5)  Pomembno je razlikovati med „odobrenimi sredstvi za prevzem obveznosti“ in „odobritvami za prevzem obveznosti“ ter med „odobrenimi sredstvi za plačila“ in „odobritvami plačil“. Izraza „odobritve za prevzem obveznosti“ in „odobritve plačil“ se uporabljata samo v zvezi z diferenciranimi sredstvi.

(6)  Glej člen 317 PDEU, člen 106a ESAE in člen 50 FINUR.

(7)  Glej člene 69 do 74 FINUR in Uredbo (ES, Euratom) št. 1150/2000.

(8)  Glej člene 285 do 287 PDEU, člen 160a ESAE ter člene 139 do 147 FINUR.

(9)  Glej člen 319 PDEU in člen 106a ESAE.

(10)  Končna odobrena proračunska sredstva, potem ko so bili upoštevani transferji med proračunskimi postavkami, sredstva, ki ustrezajo namenskim prejemkom ali podobna sredstva, in sredstva, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta.

(11)  Končna odobrena proračunska sredstva po upoštevanju transferjev med proračunskimi vrsticami, sredstev, povezanih z namenskimi prejemki ali podobnih sredstev in sredstev, prenesenih iz prejšnjega proračunskega leta.

(12)  Za Združeno kraljestvo se pri bruto znesku lastnih sredstev (15 769,3 milijona EUR) uporablja popravek (5 657,7 milijona EUR). Ta popravek financirajo ostale države članice.

(13)  Nizozemski in Švedski se za obdobje 2007–2013 odobri bruto znižanje njunega letnega prispevka na osnovi BND. Za leto 2009 ta zneska znašata 624,4 milijona EUR in 148,7 milijona EUR.

(14)  Po začetku veljavnosti Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti je bil v zvezi z njegovim izvajanjem izračunan popravek za proračunski leti 2007 in 2008.

(15)  Podatki niso geografsko razčlenjeni glede na plačila državam članicam, ampak glede na odhodke v skladu s podatki iz računalniško podprtega računovodskega sistema Komisije ABAC.

(16)  Zneski, navedeni pod postavko „Tretje države in razno“, zajemajo predvsem odhodke v zvezi s projekti, ki se izvajajo, in odhodke, pri katerih so udeležene tretje države. Prav tako zajemajo odhodke, ki jih ni bilo mogoče geografsko razčleniti.

---

PRILOGA II

Seznam posebnih poročil, ki jih je Sodišče sprejelo po zadnjem letnem poročilu:

| — | Posebno poročilo št. 15/2009 – Pomoč Evropske unije, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov: odločanje in spremljanje |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 15/2009 – Pomoč Evropske unije, ki se izvaja prek organizacij Združenih narodov: odločanje in spremljanje

| — | Posebno poročilo št. 16/2009 – Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 16/2009 – Kako Evropska komisija upravlja predpristopno pomoč za Turčijo

| — | Posebno poročilo št. 17/2009 – Dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 17/2009 – Dejavnosti za poklicno usposabljanje žensk, ki se sofinancirajo iz Evropskega socialnega sklada

| — | Posebno poročilo št. 18/2009 – Uspešnost podpore ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 18/2009 – Uspešnost podpore ERS za regionalno gospodarsko povezovanje v Vzhodni in Zahodni Afriki

| — | Posebno poročilo št. 1/2010 – Ali se poenostavljeni carinski postopki za uvoz uspešno kontrolirajo? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 1/2010 – Ali se poenostavljeni carinski postopki za uvoz uspešno kontrolirajo?

| — | Posebno poročilo št. 2/2010 – Uspešnost podpornih shem za načrtovalne študije in izgradnjo novih infrastruktur v okviru šestega okvirnega programa za raziskave |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 2/2010 – Uspešnost podpornih shem za načrtovalne študije in izgradnjo novih infrastruktur v okviru šestega okvirnega programa za raziskave

| — | Posebno poročilo št. 3/2010 – Ocene učinka v institucijah EU: ali pomagajo pri odločanju? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 3/2010 – Ocene učinka v institucijah EU: ali pomagajo pri odločanju?

| — | Posebno poročilo št. 4/2010 – Ali je od zasnove in upravljanja programa mobilnosti v okviru programa Leonardo da Vinci mogoče pričakovati dobre rezultate? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 4/2010 – Ali je od zasnove in upravljanja programa mobilnosti v okviru programa Leonardo da Vinci mogoče pričakovati dobre rezultate?

| — | Posebno poročilo št. 5/2010 – Izvajanje pristopa Leader pri razvoju podeželja |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 5/2010 – Izvajanje pristopa Leader pri razvoju podeželja

| — | Posebno poročilo št. 6/2010 – Ali je reforma trga sladkorja dosegla svoje glavne cilje? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 6/2010 – Ali je reforma trga sladkorja dosegla svoje glavne cilje?

| — | Posebno poročilo št. 7/2010 – Revizija postopka potrditve obračunov |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 7/2010 – Revizija postopka potrditve obračunov

| — | Posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na transevropskih železniških oseh: ali so bile investicije EU v železniško infrastrukturo uspešne? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo št. 8/2010 – Izboljševanje prevozne zmogljivosti na transevropskih železniških oseh: ali so bile investicije EU v železniško infrastrukturo uspešne?

| — | Posebno poročilo 9/2010 – Ali so sredstva EU iz strukturnih ukrepov za oskrbo z vodo za gospodinjsko uporabo porabljena učinkovito? |
| --- | --- |

—

Posebno poročilo 9/2010 – Ali so sredstva EU iz strukturnih ukrepov za oskrbo z vodo za gospodinjsko uporabo porabljena učinkovito?

Ta poročila lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si jih z nje prenesete: www.eca.europa.eu

Za tiskani izvod pošljite prošnjo na Računsko sodišče:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| telefon: +352 4398-1 |
| e-naslov: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

telefon: +352 4398-1

e-naslov: euraud@eca.europa.eu

ali izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

---

| 9.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/243

---

LETNO POROČILO O DEJAVNOSTIH, FINANCIRANIH IZ OSMEGA, DEVETEGA IN DESETEGA EVROPSKEGA RAZVOJNEGA SKLADA (ERS)

2010/C 303/02

Letno poročilo o dejavnostih, financiranih iz osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS)

KAZALO

Uvod

Posebne značilnosti Evropskih razvojnih skladov

Poglavje I – Izvajanje osmega, devetega in desetega ERS

Finančno izvajanje

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju osmega do desetega Evropskega razvojnega sklada

Poglavje II – Neodvisna izjava o zanesljivosti, ki jo Računsko sodišče izreka glede ERS

Neodvisna izjava o zanesljivosti, ki jo Računsko sodišče izreka glede osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2009

Informacije v podporo izjavi o zanesljivosti

Obseg revizije in revizijski pristop

Zanesljivost računovodskih izkazov

Pravilnost transakcij

Prihodki

Obveznosti

Plačila

Uspešnost sistemov

Predhodne kontrole

Spremljanje in nadzor

Zunanje revizije

Notranja revizija

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

Zaključki in priporočila

| UGOTOVITVE SODIŠČA | ODGOVORI KOMISIJE |
| --- | --- |
| UVOD |
| 1. | V tem letnem poročilu je predstavljena ocena Sodišča o Evropskih razvojnih skladih (ERS). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi leta 2009 so predstavljene v
  tabeli 1
  . |

UGOTOVITVE SODIŠČA

ODGOVORI KOMISIJE

UVOD

1.

V tem letnem poročilu je predstavljena ocena Sodišča o Evropskih razvojnih skladih (ERS). Ključne informacije o zajetih dejavnostih in porabi leta 2009 so predstavljene v
  tabeli 1
  .

Tabela 1 –   Evropski razvojni skladi – ključne informacije

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Proračunski naslov | Področje politike | Opis | Plačila leta 2009 | Način upravljanja |
| Evropski razvojni skladi | osmi ERS | upravni odhodki | 0 | neposredno centralizirano |
| operativni odhodki | 0 | posredno centralizirano |
| 20 | neposredno centralizirano |
| 152 | decentralizirano |
| 0 | skupno upravljanje |
| 172 |
| deveti ERS | upravni odhodki | 4 | neposredno centralizirano |
| operativni odhodki | 36 | posredno centralizirano |
| 439 | neposredno centralizirano |
| 1 188 | decentralizirano |
| 177 | skupno upravljanje |
| 1 844 | |
| deseti ERS | upravni odhodki | 71 | neposredno centralizirano |
| operativni odhodki | 2 | posredno centralizirano |
| 663 | neposredno centralizirano |
| 110 | decentralizirano |
| 261 | skupno upravljanje |
| 1 107 | |
| Upravni odhodki skupaj: | 75 | |
| Operativni odhodki skupaj | 3 048 | |
| Plačila skupaj
   (27) | 3 123 | |
| Posamezne obveznosti skupaj
   (28) | 4 141 | |
| Skupne obveznosti skupaj
   (28) | 3 405 | |
| Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil DataWarehouse GD AIDCO. |

(v milijonih EUR)

Proračunski naslov

Področje politike

Opis

Plačila leta 2009

Način upravljanja

Evropski razvojni skladi

osmi ERS

upravni odhodki

0

neposredno centralizirano

operativni odhodki

0

posredno centralizirano

20

neposredno centralizirano

152

decentralizirano

0

skupno upravljanje

172

deveti ERS

upravni odhodki

4

neposredno centralizirano

operativni odhodki

36

posredno centralizirano

439

neposredno centralizirano

1 188

decentralizirano

177

skupno upravljanje

1 844

deseti ERS

upravni odhodki

71

neposredno centralizirano

operativni odhodki

2

posredno centralizirano

663

neposredno centralizirano

110

decentralizirano

261

skupno upravljanje

1 107

Upravni odhodki skupaj:

75

Operativni odhodki skupaj

3 048

Plačila skupaj
   (27)

3 123

Posamezne obveznosti skupaj
   (28)

4 141

Skupne obveznosti skupaj
   (28)

3 405

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil DataWarehouse GD AIDCO.

Posebne značilnosti Evropskih razvojnih skladov

| 2. | Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovljen je bil leta 1957 z Rimsko pogodbo. |
| --- | --- |

2.

Evropski razvojni sklad (ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči Evropske unije za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (ČDO). Ustanovljen je bil leta 1957 z Rimsko pogodbo.

| 3. | ERS financirajo države članice, imajo lastno finančno uredbo, upravlja pa jih posebni odbor. Za finančno izvajanje dejavnosti, ki se financirajo s sredstvi ERS, je odgovorna Evropska komisija. V okviru Komisije skoraj vse programe ERS upravlja Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid). Ta je odgovoren tudi za upravljanje večine odhodkov za zunanje odnose in razvoj, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije (1). Majhen delež projektov ERS (2) se nanaša na humanitarno pomoč, upravlja pa jih Generalni direktorat za humanitarno pomoč (GD ECHO). Evropska investicijska banka (EIB) upravlja Sklad za spodbujanje naložb, za katerega se ne uporabljata niti izjava Sodišča o zanesljivosti niti postopek razrešnice Evropskega parlamenta (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

ERS financirajo države članice, imajo lastno finančno uredbo, upravlja pa jih posebni odbor. Za finančno izvajanje dejavnosti, ki se financirajo s sredstvi ERS, je odgovorna Evropska komisija. V okviru Komisije skoraj vse programe ERS upravlja Urad za sodelovanje EuropeAid (EuropeAid). Ta je odgovoren tudi za upravljanje večine odhodkov za zunanje odnose in razvoj, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije (1). Majhen delež projektov ERS (2) se nanaša na humanitarno pomoč, upravlja pa jih Generalni direktorat za humanitarno pomoč (GD ECHO). Evropska investicijska banka (EIB) upravlja Sklad za spodbujanje naložb, za katerega se ne uporabljata niti izjava Sodišča o zanesljivosti niti postopek razrešnice Evropskega parlamenta (3)
   (4).

| 4. | Glavni načini upravljanja ERS so trije (
  tabela 1
  ): centralizirano, skupno in decentralizirano upravljanje (5). Pri centraliziranem upravljanju (40 % plačil v letu 2009) Komisija neposredno izvaja dejavnosti pomoči: to se nanaša zlasti na proračunsko podporo. Pri skupnem upravljanju (14 % plačil v letu 2009) so za izvajanje ukrepov, ki jih financira Skupnost, odgovorne mednarodne organizacije, če njihovi računovodski in kontrolni postopki ter postopki oddaje javnih naročil jamčijo zanesljivost, enakovredno mednarodno sprejetim standardom. Glavne partnerice EuropeAid so agencije Združenih narodov in Svetovna banka. V okviru decentraliziranega upravljanja (46 % plačil v letu 2009) Komisija upravljanje nekaterih nalog zaupa organom držav upravičenk. Načelo decentraliziranega upravljanja ERS pri plačilnem procesu je prikazano v
  diagramu 1
  . |
| --- | --- |

4.

Glavni načini upravljanja ERS so trije (
  tabela 1
  ): centralizirano, skupno in decentralizirano upravljanje (5). Pri centraliziranem upravljanju (40 % plačil v letu 2009) Komisija neposredno izvaja dejavnosti pomoči: to se nanaša zlasti na proračunsko podporo. Pri skupnem upravljanju (14 % plačil v letu 2009) so za izvajanje ukrepov, ki jih financira Skupnost, odgovorne mednarodne organizacije, če njihovi računovodski in kontrolni postopki ter postopki oddaje javnih naročil jamčijo zanesljivost, enakovredno mednarodno sprejetim standardom. Glavne partnerice EuropeAid so agencije Združenih narodov in Svetovna banka. V okviru decentraliziranega upravljanja (46 % plačil v letu 2009) Komisija upravljanje nekaterih nalog zaupa organom držav upravičenk. Načelo decentraliziranega upravljanja ERS pri plačilnem procesu je prikazano v
  diagramu 1
  .

Diagram 1 – Načelo Decentraliziranega Upravljanja Pri Plačilnem Procesu

Image

| 5. | Intervencije ERS se izvajajo v državah in s strani držav, katerih sistemi notranje kontrole so običajno šibki. Pomanjkanje zmogljivosti večine nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah ter slabosti pri določanju in uporabi finančnih postopkov in kontrol v izvajalskih organizacijah in pri nadzornikih predstavljajo veliko tveganje za pravilnost transakcij. Težavnost preverjanja povečujejo tudi oddaljenost mnogih lokacij projektov in konflikti v nekaterih regijah. |
| --- | --- |

5.

Intervencije ERS se izvajajo v državah in s strani držav, katerih sistemi notranje kontrole so običajno šibki. Pomanjkanje zmogljivosti večine nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah ter slabosti pri določanju in uporabi finančnih postopkov in kontrol v izvajalskih organizacijah in pri nadzornikih predstavljajo veliko tveganje za pravilnost transakcij. Težavnost preverjanja povečujejo tudi oddaljenost mnogih lokacij projektov in konflikti v nekaterih regijah.

| 5. | ERS je namenjen za pomoč državam, ki so v težavah, politike razvojne pomoči pa morajo zagotoviti, da so nacionalni organi odgovorni za razvojne strategije. Nacionalni odredbodajalec ima v tem procesu ključno vlogo. Za zagotovitev skladnosti z ustreznimi postopki in pravili že vrsto let poteka program usposabljanja, posebej namenjen osebju v uradih nacionalnih odredbodajalcev. |
| --- | --- |

5.

POGLAVJE I –   IZVAJANJE OSMEGA, DEVETEGA IN DESETEGA ERS

Finančno izvajanje

| 6. | V letu 2009 so se osmi, deveti in deseti ERS izvajali hkrati. Običajno se vsak sporazum ERS sklene za približno pet let, pri čemer programski cikli navadno sledijo ciklom sporazumov o partnerstvu/konvencij. Čeprav se sredstva pri vsakem ERS dodelijo za pet let, je plačila mogoče izvrševati v daljšem obdobju. |
| --- | --- |

6.

V letu 2009 so se osmi, deveti in deseti ERS izvajali hkrati. Običajno se vsak sporazum ERS sklene za približno pet let, pri čemer programski cikli navadno sledijo ciklom sporazumov o partnerstvu/konvencij. Čeprav se sredstva pri vsakem ERS dodelijo za pet let, je plačila mogoče izvrševati v daljšem obdobju.

| 6. | Čeprav vsak ERS zajema obdobje približno petih let, lahko izvajanje projektov in programov ter z njimi povezanih plačil zajema daljše obdobje, ki pa je omejeno s predpisi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Skupni prispevki držav članic so znašali 3 296 milijonov EUR, prejetih leta 2009. Še vedno se zbirajo sredstva iz devetega ERS. |
| --- | --- |

7.

Skupni prispevki držav članic so znašali 3 296 milijonov EUR, prejetih leta 2009. Še vedno se zbirajo sredstva iz devetega ERS.

| 8. | Deseti ERS obsega obdobje od leta 2008 do 2013. Zagotavlja pomoč Skupnosti v vrednosti 22 682 milijonov EUR, veljati pa je začel 1. julija 2008. Od tega zneska se 21 966 milijonov EUR dodeli AKP, 286 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska vsebujeta sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. In nazadnje, 430 milijonov EUR je namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju ERS. |
| --- | --- |

8.

Deseti ERS obsega obdobje od leta 2008 do 2013. Zagotavlja pomoč Skupnosti v vrednosti 22 682 milijonov EUR, veljati pa je začel 1. julija 2008. Od tega zneska se 21 966 milijonov EUR dodeli AKP, 286 milijonov EUR pa ČDO. Ta zneska vsebujeta sredstva za Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja EIB, in sicer 1 500 milijonov EUR za AKP in 30 milijonov EUR za ČDO. In nazadnje, 430 milijonov EUR je namenjenih za odhodke, ki jih ima Komisija pri načrtovanju programov in izvajanju ERS.

| 9. | V
  tabeli 2
  je prikazana kumulativna poraba sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija, in njihovo finančno izvajanje. Leta 2009 so bile napovedi za finančno izvajanje, ki jih je Komisija pripravila za skupne in posamezne obveznosti, presežene, saj so skupne obveznosti dosegle 3 406 milijonov EUR, posamezne obveznosti pa rekordnih 4 140 milijonov EUR. Neto plačila so znašala 3 069 milijonov EUR, kar je predstavljalo 92 % prvotne napovedi. Ta primanjkljaj pojasnjujejo plačila, ki so bila nižja od napovedanih, v državah, za katere velja posvetovalni postopek, določen v členu 96 Sporazuma iz Cotonouja, ali drugi ukrepi za dialog (6), v državah, ki še niso ratificirale Sporazuma iz Cotonouja (7), in v državah, v katerih plačila proračunske podpore niso bila izvršena, ker ni bilo potrjeno izpolnjevanje splošnih ali posebnih pogojev (8). Neporavnana plačila so se povečala za 3 %, kar je glede na razliko med stopnjama skupnih obveznosti in neto plačil, doseženih med letom, razumen delež. Hkrati so se neizkoriščena neporavnana plačila povečala za 23 %, kar pojasnjuje visoka stopnja skupnih obveznosti, prevzetih leta 2007 zaradi porabe preostalih sredstev devetega ERS, ki pa niso privedle do enake stopnje posameznih obveznosti. |
| --- | --- |

9.

V
  tabeli 2
  je prikazana kumulativna poraba sredstev ERS, ki jih upravlja Komisija, in njihovo finančno izvajanje. Leta 2009 so bile napovedi za finančno izvajanje, ki jih je Komisija pripravila za skupne in posamezne obveznosti, presežene, saj so skupne obveznosti dosegle 3 406 milijonov EUR, posamezne obveznosti pa rekordnih 4 140 milijonov EUR. Neto plačila so znašala 3 069 milijonov EUR, kar je predstavljalo 92 % prvotne napovedi. Ta primanjkljaj pojasnjujejo plačila, ki so bila nižja od napovedanih, v državah, za katere velja posvetovalni postopek, določen v členu 96 Sporazuma iz Cotonouja, ali drugi ukrepi za dialog (6), v državah, ki še niso ratificirale Sporazuma iz Cotonouja (7), in v državah, v katerih plačila proračunske podpore niso bila izvršena, ker ni bilo potrjeno izpolnjevanje splošnih ali posebnih pogojev (8). Neporavnana plačila so se povečala za 3 %, kar je glede na razliko med stopnjama skupnih obveznosti in neto plačil, doseženih med letom, razumen delež. Hkrati so se neizkoriščena neporavnana plačila povečala za 23 %, kar pojasnjuje visoka stopnja skupnih obveznosti, prevzetih leta 2007 zaradi porabe preostalih sredstev devetega ERS, ki pa niso privedle do enake stopnje posameznih obveznosti.

| 9. | Izredna uspešnost v zvezi s skupnimi in posameznimi obveznostmi priča o uspešnosti politike, ki jo je sprejela Komisija, da bi pospešila izvajanje programov.

  Povečanje neporavnanih plačil v letu 2009 pojasnjujeta visoka stopnja obveznosti v letu 2007 in projektni cikel ERS, ki v povprečju traja tri leta, največja plačila pa so običajno izvedena v prvem letu in ob koncu zadnjega leta. |
| --- | --- |

9.

Povečanje neporavnanih plačil v letu 2009 pojasnjujeta visoka stopnja obveznosti v letu 2007 in projektni cikel ERS, ki v povprečju traja tri leta, največja plačila pa so običajno izvedena v prvem letu in ob koncu zadnjega leta.

Tabela 2 —   Kumulativna poraba sredstev ERS na dan 31. decembra 2009

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Stanje ob koncu leta 2008 | Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2009 | Stanje ob koncu leta 2009 |
| Skupni znesek | Stopnja izvajanja (30) | Osmi (31) | Deveti (31) | Deseti | Skupni znesek | Osmi | Deveti | Deseti | Skupni znesek | Stopnja izvajanja (30) |
| A — | SREDSTVA
   (29) |

(v milijonih EUR)

Stanje ob koncu leta 2008

Izvrševanje proračuna v proračunskem letu 2009

Stanje ob koncu leta 2009

Skupni znesek

Stopnja izvajanja (30)

Osmi (31)

Deveti (31)

Deseti

Skupni znesek

Osmi

Deveti

Deseti

Skupni znesek

Stopnja izvajanja (30)

A —

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B —   PORABA

| 1. | Prevzete finančne obveznosti |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Posamezne prevzete pravne obveznosti |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Plačila
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C — | Neporavnana plačila (B1 - B3) |
| --- | --- |

C —

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D — | Razpoložljivi saldo (A - B1) |
| --- | --- |

D —

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Vir: Računsko sodišče na podlagi poročil ERS o finančnem izvajanju in izkazov stanja na dan 31. decembra 2009.

Letno poročilo Komisije o finančnem poslovodenju osmega do desetega Evropskega razvojnega sklada

| 10. | V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za deseti ERS (9), mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju ERS. Sodišče meni, da so v poročilu o finančnem poslovodenju točno opisani doseganje operativnih ciljev Komisije za proračunsko leto (zlasti pri finančnem izvajanju in dejavnostih kontroliranja) ter finančno stanje in dogodki, ki so pomembno vplivali na dejavnosti, izvedene v letu 2009. |
| --- | --- |

10.

V skladu s finančno uredbo, ki se uporablja za deseti ERS (9), mora Komisija vsako leto poročati o finančnem poslovodenju ERS. Sodišče meni, da so v poročilu o finančnem poslovodenju točno opisani doseganje operativnih ciljev Komisije za proračunsko leto (zlasti pri finančnem izvajanju in dejavnostih kontroliranja) ter finančno stanje in dogodki, ki so pomembno vplivali na dejavnosti, izvedene v letu 2009.

POGLAVJE II –   NEODVISNA IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO RAČUNSKO SODIŠČE IZREKA GLEDE ERS

Neodvisna izjava o zanesljivosti, ki jo Računsko sodišče izreka glede osmega, devetega in desetega Evropskega razvojnega sklada (ERS) za proračunsko leto 2009

| | | |
| --- | --- | --- |

9. septembra 2010

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

| Evropsko računsko sodišče |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG |

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

INFORMACIJE V PODPORO IZJAVI O ZANESLJIVOSTI

Obseg revizije in revizijski pristop

| 11. | Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavkih VI in VII izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov (14) in konsolidiranega poročila o finančnem izvajanju osmega, devetega in desetega ERS (15). Pri reviziji je bil uporabljen primeren obseg revizijskih postopkov, ki so bili zasnovani za preverbo dokazov v zvezi z zneski in razkritji na podlagi preizkusov. Pri njej so bila ocenjena uporabljena računovodska načela, pomembne ocene, ki jih je pripravilo vodstvo, in celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov. |
| --- | --- |

11.

Opažanja glede zanesljivosti računovodskih izkazov ERS, navedena v odstavkih VI in VII izjave o zanesljivosti, temeljijo na reviziji konsolidiranih računovodskih izkazov (14) in konsolidiranega poročila o finančnem izvajanju osmega, devetega in desetega ERS (15). Pri reviziji je bil uporabljen primeren obseg revizijskih postopkov, ki so bili zasnovani za preverbo dokazov v zvezi z zneski in razkritji na podlagi preizkusov. Pri njej so bila ocenjena uporabljena računovodska načela, pomembne ocene, ki jih je pripravilo vodstvo, in celotna predstavitev konsolidiranih računovodskih izkazov.

| 12. | Splošna revizijski pristop in metodologija Sodišča v zvezi s pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij sta opisana v delu 2 Priloge 1.1 k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2009. Opažanja glede zanesljivosti transakcij ERS, navedena v odstavkih od VIII do X izjave o zanesljivosti, temeljijo na:






  (a) | preizkušanju reprezentativnega statističnega vzorca z 220 enotami, od katerih jih 50 pomeni finančne in posamezne obveznosti, 170 pa vmesna in končna plačila, ki so jih izvršile osrednje službe EuropeAid in delegacije. Kadar je bilo potrebno, so bili opravljeni obiski na kraju samem pri izvajalskih organizacijah in končnih upravičencih, da so se preverila s tem povezana plačila, navedena v finančnih poročilih ali izjavah o stroških; |
| --- | --- | --- |

12.

Splošna revizijski pristop in metodologija Sodišča v zvezi s pravilnostjo z izkazi povezanih transakcij sta opisana v delu 2 Priloge 1.1 k poglavju 1 letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2009. Opažanja glede zanesljivosti transakcij ERS, navedena v odstavkih od VIII do X izjave o zanesljivosti, temeljijo na:

(a)

preizkušanju reprezentativnega statističnega vzorca z 220 enotami, od katerih jih 50 pomeni finančne in posamezne obveznosti, 170 pa vmesna in končna plačila, ki so jih izvršile osrednje službe EuropeAid in delegacije. Kadar je bilo potrebno, so bili opravljeni obiski na kraju samem pri izvajalskih organizacijah in končnih upravičencih, da so se preverila s tem povezana plačila, navedena v finančnih poročilih ali izjavah o stroških;

| (b) | oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah EuropeAid in delegacijah, ki je zajemala naslednje elemente:






  (i) | predhodne preglede pogodb in plačil, ki jih opravijo odredbodajalci, vključno z nacionalnimi odredbodajalci; |
| --- | --- | --- |

(b)

oceni uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov v osrednjih službah EuropeAid in delegacijah, ki je zajemala naslednje elemente:

(i)

predhodne preglede pogodb in plačil, ki jih opravijo odredbodajalci, vključno z nacionalnimi odredbodajalci;

| (ii) | spremljanje in nadzor; |
| --- | --- |

(ii)

spremljanje in nadzor;

| (iii) | zunanje revizije; |
| --- | --- |

(iii)

zunanje revizije;

| (iv) | notranjo revizijo; |
| --- | --- |

(iv)

notranjo revizijo;

| (c) | nadaljnjem ukrepanju na podlagi preteklih opažanj, ki je povzeto v
  Prilogi 4
  . |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjem ukrepanju na podlagi preteklih opažanj, ki je povzeto v
  Prilogi 4
  .

Zanesljivost računovodskih izkazov

| 13. | Sodišče je prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, pošteno predstavljajo finančno stanje ERS, izide njihovih dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. |
| --- | --- |

13.

Sodišče je prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, pošteno predstavljajo finančno stanje ERS, izide njihovih dejavnosti in denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja.

| 14. | Računovodski izkazi ERS za leto 2009 so prvi, ki so bili pripravljeni z novim računovodskim sistemom evidentiranja na podlagi nastanka poslovnega dogodka ABAC FED (enak sistem kot za splošni proračun Evropske unije). Uveden je bil februarja 2009 po uspešnem prehodu s prejšnjega sistema računovodstva na podlagi plačil (OLAS). Novi sistem bolje podpira poročanje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, na primer z zmanjšanjem števila ročnih popravkov, ki so potrebni za pridobitev računovodskih izkazov na podlagi poslovnega dogodka na koncu leta. Zato je ABAC FED izboljšal računovodsko okolje. |
| --- | --- |

14.

Računovodski izkazi ERS za leto 2009 so prvi, ki so bili pripravljeni z novim računovodskim sistemom evidentiranja na podlagi nastanka poslovnega dogodka ABAC FED (enak sistem kot za splošni proračun Evropske unije). Uveden je bil februarja 2009 po uspešnem prehodu s prejšnjega sistema računovodstva na podlagi plačil (OLAS). Novi sistem bolje podpira poročanje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, na primer z zmanjšanjem števila ročnih popravkov, ki so potrebni za pridobitev računovodskih izkazov na podlagi poslovnega dogodka na koncu leta. Zato je ABAC FED izboljšal računovodsko okolje.

| 15. | EuropeAid je pri naknadnih kontrolah ugotovil povečano pogostost napak pri kodiranju (16). Čeprav Sodišče pri reviziji računovodskih izkazov ni ugotovilo pomembnih napak, ki bi izhajale iz napak pri kodiranju, te ostajajo zaskrbljujoče, saj lahko vplivajo na točnost podatkov, uporabljenih pri pripravi letnih računovodskih izkazov, zlasti v zvezi z ločitvijo proračunskih let na koncu leta. |
| --- | --- |

15.

EuropeAid je pri naknadnih kontrolah ugotovil povečano pogostost napak pri kodiranju (16). Čeprav Sodišče pri reviziji računovodskih izkazov ni ugotovilo pomembnih napak, ki bi izhajale iz napak pri kodiranju, te ostajajo zaskrbljujoče, saj lahko vplivajo na točnost podatkov, uporabljenih pri pripravi letnih računovodskih izkazov, zlasti v zvezi z ločitvijo proračunskih let na koncu leta.

| 15. | V nekaterih primerih je prehod na novi sistem informacijske tehnologije za projektno vodenje povzročil zmedo pri kodiranju datumov. Urad EuropeAid je organiziral številna dodatna izobraževanja v delegacijah in na sedežih, da bi izboljšal uporabo tega sistema.

  Konec leta 2009 so osrednje službe urada EuropeAid ustanovile oddelek za spremljanje kakovosti informacij, kodiranih v CRIS, kar bi moralo še izboljšati zanesljivost podatkov, ki se uporabljajo za pripravo letnih računovodskih izkazov.


  Kot poudarja Sodišče, to na letne računovodske izkaze ni imelo bistvenega vpliva. |
| --- | --- |

15.

Konec leta 2009 so osrednje službe urada EuropeAid ustanovile oddelek za spremljanje kakovosti informacij, kodiranih v CRIS, kar bi moralo še izboljšati zanesljivost podatkov, ki se uporabljajo za pripravo letnih računovodskih izkazov.

Kot poudarja Sodišče, to na letne računovodske izkaze ni imelo bistvenega vpliva.

| 16. | Komisija je, kot je sporočila v svojem odgovoru na letno poročilo Računskega sodišča o ERS za leto 2008 (17), izboljšala metodo za oceno rezervacije za račune, ki bodo prejeti. Pri reviziji Sodišča je bila potrjena pravilna uporaba te metode in ugotovljeno je bilo, da v znesku vnaprej vračunanih stroškov, razkritih v računovodskih izkazih, ni bilo pomembnih napak. |
| --- | --- |

16.

Komisija je, kot je sporočila v svojem odgovoru na letno poročilo Računskega sodišča o ERS za leto 2008 (17), izboljšala metodo za oceno rezervacije za račune, ki bodo prejeti. Pri reviziji Sodišča je bila potrjena pravilna uporaba te metode in ugotovljeno je bilo, da v znesku vnaprej vračunanih stroškov, razkritih v računovodskih izkazih, ni bilo pomembnih napak.

| 17. | V opombi 2.2 k računovodskim izkazom o tekočem znesku garancij, prejetih v zvezi s predfinanciranjem, je naveden znesek 413,6 milijona EUR na koncu leta 2009. Sodišče ugotavlja, da je bil ta znesek podcenjen za 82,3 milijona EUR ali 19,9 %. |
| --- | --- |

17.

V opombi 2.2 k računovodskim izkazom o tekočem znesku garancij, prejetih v zvezi s predfinanciranjem, je naveden znesek 413,6 milijona EUR na koncu leta 2009. Sodišče ugotavlja, da je bil ta znesek podcenjen za 82,3 milijona EUR ali 19,9 %.

| 17. | Komisija sprejema to ugotovitev in odredbodajalec je v letu 2010 zabeležil potrebne popravke.

  Komisija ugotavlja, da je Sodišče našlo edino napako v znesku 3,5 milijona EUR v vzorcu 39 pogodb, ki je bil ekstrapoliran. |
| --- | --- |

17.

Komisija ugotavlja, da je Sodišče našlo edino napako v znesku 3,5 milijona EUR v vzorcu 39 pogodb, ki je bil ekstrapoliran.

| 18. | Znesek garancij za zadržane zneske, razkrit v opombi 5.1 k računovodskim izkazom, je na koncu leta 2009 znašal 186,2 milijona EUR. Sodišče ugotavlja, da je bil ta znesek precenjen za 58,4 milijona EUR ali 31,4 %. |
| --- | --- |

18.

Znesek garancij za zadržane zneske, razkrit v opombi 5.1 k računovodskim izkazom, je na koncu leta 2009 znašal 186,2 milijona EUR. Sodišče ugotavlja, da je bil ta znesek precenjen za 58,4 milijona EUR ali 31,4 %.

| 18. | Komisija sprejema to ugotovitev, vendar ugotavlja, da je Sodišče našlo edino napako v vzorcu 39 pogodb, ki je bil ekstrapoliran. |
| --- | --- |

18.

Pravilnost transakcij

| 19. | Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 1
  . |
| --- | --- |

19.

Rezultati preizkušanja transakcij so povzeti v
  Prilogi 1
  .

Prihodki

| 20. | Sodišče pri reviziji transakcij v zvezi s prihodki v njih ni našlo pomembnih napak. |
| --- | --- |

20.

Sodišče pri reviziji transakcij v zvezi s prihodki v njih ni našlo pomembnih napak.

Obveznosti

| 21. | Sodišče pri reviziji obveznosti ni našlo pomembnih napak, vendar je našlo bistveno pogostost količinsko neopredeljivih napak. Ugotovljene napake so se nanašale na skladnost s pravili za razpise, zakonsko predpisane roke za podpis pogodb in določbe o obveznih garancijah. Glede obveznosti za proračunsko podporo je Sodišče ugotovilo, da je EuropeAid v kontekstu dinamične razlage Komisije (18) na formaliziran in strukturiran način pokazal skladnost z zahtevami Sporazuma iz Cotonouja. |
| --- | --- |

21.

Sodišče pri reviziji obveznosti ni našlo pomembnih napak, vendar je našlo bistveno pogostost količinsko neopredeljivih napak. Ugotovljene napake so se nanašale na skladnost s pravili za razpise, zakonsko predpisane roke za podpis pogodb in določbe o obveznih garancijah. Glede obveznosti za proračunsko podporo je Sodišče ugotovilo, da je EuropeAid v kontekstu dinamične razlage Komisije (18) na formaliziran in strukturiran način pokazal skladnost z zahtevami Sporazuma iz Cotonouja.

| 21. | Komisija poudarja, da nobeno plačilo ni bilo izvedeno brez vključitve finančnih jamstev. Komisija pozdravlja ugotovitev, da je bila upravičenost do proračunske podpore prikazana na formaliziran in strukturiran način. |
| --- | --- |

21.

Plačila

| 22. | Sodišče pri reviziji plačil ni našlo pomembnih napak (19). Vendar je našlo nekaj napak, ki so analizirane v odstavkih od 23 do 25. |
| --- | --- |

22.

Sodišče pri reviziji plačil ni našlo pomembnih napak (19). Vendar je našlo nekaj napak, ki so analizirane v odstavkih od 23 do 25.

Plačila za projekte

| 23. | Najpogostejše vrste količinsko opredeljivih napak, odkritih pri plačilih za projekte, so bile:






  (a) | točnost: napake v izračunih; |
| --- | --- | --- |

23.

Najpogostejše vrste količinsko opredeljivih napak, odkritih pri plačilih za projekte, so bile:

(a)

točnost: napake v izračunih;

| (b) | nastanek: ni računov ali drugih dokazil za opravljene storitve ali dobavljeno blago; |
| --- | --- |

(b)

nastanek: ni računov ali drugih dokazil za opravljene storitve ali dobavljeno blago;

| (c) | upravičenost: odhodki so nastali zunaj obdobja izvajanja ali pa so se nanašali na postavke, ki niso bile predvidene v pogodbi, neupravičena plačila DDV ali neuporabo predpisanih kazni. |
| --- | --- |

(c)

upravičenost: odhodki so nastali zunaj obdobja izvajanja ali pa so se nanašali na postavke, ki niso bile predvidene v pogodbi, neupravičena plačila DDV ali neuporabo predpisanih kazni.

| 24. | Količinsko neopredeljive napake so se večinoma nanašale na neizpolnjevanje veljavnih pravil za bančne garancije, kar ima lahko v primeru nesolventnosti izvajalca finančni učinek, in na nepravilne izračune predplačil, ki jih povrnejo izvajalci. |
| --- | --- |

24.

Količinsko neopredeljive napake so se večinoma nanašale na neizpolnjevanje veljavnih pravil za bančne garancije, kar ima lahko v primeru nesolventnosti izvajalca finančni učinek, in na nepravilne izračune predplačil, ki jih povrnejo izvajalci.

| 24. | Komisija poudarja, da so bile vse napake pri izračunu povračila predplačil popravljene pred iztekom pogodbe. |
| --- | --- |

24.

Plačila proračunske podpore

| 25. | Sodišče je pri reviziji plačil proračunske podpore ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak, ker ni formaliziranega in strukturiranega prikaza spoštovanja plačilnih pogojev. Glavno pojasnilo za to je bilo, da v poročilih delegacij o oceni upravljanja javnih financ niso bila pojasnjena merila za oceno napredka (tj. potrebnih ukrepov in doseženih rezultatov v zadevnem obdobju), dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu vlade prejemnice. Vendar so takšne napake vplivale predvsem na plačila, izvršena v skladu s sporazumi o financiranju v okviru devetega ERS (pri katerih ni bil zagotovljen jasen okvir za ocenjevanje), in plačila dodatne proračunske podpore, izvršena v okviru mehanizma FLEX za ublažitev posledic krize in sredstev B (nujna pomoč) zaradi ublažitve ekonomskega in socialnega učinka svetovne finančne krize in naraščajočih cen hrane. Razen v enem primeru pri plačilih, izvršenih v skladu s sporazumi o financiranju v okviru desetega ERS, ni bilo takšnih napak (glej odstavek 32). |
| --- | --- |

25.

Sodišče je pri reviziji plačil proračunske podpore ugotovilo, da nanje vpliva visoka stopnja količinsko neopredeljivih napak, ker ni formaliziranega in strukturiranega prikaza spoštovanja plačilnih pogojev. Glavno pojasnilo za to je bilo, da v poročilih delegacij o oceni upravljanja javnih financ niso bila pojasnjena merila za oceno napredka (tj. potrebnih ukrepov in doseženih rezultatov v zadevnem obdobju), dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu vlade prejemnice. Vendar so takšne napake vplivale predvsem na plačila, izvršena v skladu s sporazumi o financiranju v okviru devetega ERS (pri katerih ni bil zagotovljen jasen okvir za ocenjevanje), in plačila dodatne proračunske podpore, izvršena v okviru mehanizma FLEX za ublažitev posledic krize in sredstev B (nujna pomoč) zaradi ublažitve ekonomskega in socialnega učinka svetovne finančne krize in naraščajočih cen hrane. Razen v enem primeru pri plačilih, izvršenih v skladu s sporazumi o financiranju v okviru desetega ERS, ni bilo takšnih napak (glej odstavek 32).

| 25. | Komisija pozdravlja opažanje, da je pri desetem ERS razvidno znatno izboljšanje glede prikazovanja upravičenosti zaradi jasnejših okvirov za ocenjevanje, ki se zdaj redno uporabljajo.

  Da bi okrepila to izboljšanje in odpravila takšne napake, Komisija priznava potrebo po nadaljnji okrepitvi strukturiranega pristopa k prikazovanju napredka pri upravljanju javnih financ. Komisija je zato razvila spremenjen okvir za spremljanje in poročanje o napredku pri upravljanju javnih financ, ki se osredotoča na rezultate, dosežene glede na prvotna osnovna pričakovanja. Spremenjena različica je bila dokončana junija 2010 in poročila držav, ki uporabljajo ta spremenjeni pristop, bodo podlaga za oceno upravičenosti do izplačil za preostanek leta 2010 in naprej. Glede na to Komisija pričakuje, da bo lahko v zvezi s tem v prihodnjih izjavah o zanesljivosti prikazala nadaljnje izboljšanje na ravni količinsko neopredeljivih napak.


  Glede instrumentov za nujno pomoč (mehanizem FLEX za ublažitev posledic krize in sredstva B) je Komisija vzpostavila strožji pristop pri ocenjevanju upravičenosti, kar dokazujejo številni tovrstni programi, kjer ni bilo izvedenih izplačil. |
| --- | --- |

25.

Da bi okrepila to izboljšanje in odpravila takšne napake, Komisija priznava potrebo po nadaljnji okrepitvi strukturiranega pristopa k prikazovanju napredka pri upravljanju javnih financ. Komisija je zato razvila spremenjen okvir za spremljanje in poročanje o napredku pri upravljanju javnih financ, ki se osredotoča na rezultate, dosežene glede na prvotna osnovna pričakovanja. Spremenjena različica je bila dokončana junija 2010 in poročila držav, ki uporabljajo ta spremenjeni pristop, bodo podlaga za oceno upravičenosti do izplačil za preostanek leta 2010 in naprej. Glede na to Komisija pričakuje, da bo lahko v zvezi s tem v prihodnjih izjavah o zanesljivosti prikazala nadaljnje izboljšanje na ravni količinsko neopredeljivih napak.

Glede instrumentov za nujno pomoč (mehanizem FLEX za ublažitev posledic krize in sredstva B) je Komisija vzpostavila strožji pristop pri ocenjevanju upravičenosti, kar dokazujejo številni tovrstni programi, kjer ni bilo izvedenih izplačil.

Uspešnost sistemov

| 26. | Rezultati pregleda sistemov so povzeti v
  Prilogi 2
  . |
| --- | --- |

26.

Rezultati pregleda sistemov so povzeti v
  Prilogi 2
  .

| 27. | Kot je omenjeno v odstavku 3, je naloga EuropeAid izvajati večino instrumentov zunanje pomoči (20), financiranih iz splošnega proračuna Evropske unije in Evropskih razvojnih skladov. Zato se opažanja Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter zanesljivosti letnega poročila generalnega direktorja o dejavnostih in njegove izjave nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid, če ni drugače navedeno. |
| --- | --- |

27.

Kot je omenjeno v odstavku 3, je naloga EuropeAid izvajati večino instrumentov zunanje pomoči (20), financiranih iz splošnega proračuna Evropske unije in Evropskih razvojnih skladov. Zato se opažanja Sodišča o uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov ter zanesljivosti letnega poročila generalnega direktorja o dejavnostih in njegove izjave nanašajo na celotno področje odgovornosti EuropeAid, če ni drugače navedeno.

| 28. | Sodišče je ocenilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid kot celota delno uspešni. |
| --- | --- |

28.

Sodišče je ocenilo, da so nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid kot celota delno uspešni.

| 28. | Urad EuropeAid je svoje kontrole zasnoval tako, da zajemajo celotni življenjski cikel njegovih večletnih projektov. Urad meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi uspešni in se vsako leto izboljšujejo, kar se odraža v povečanju deleža v celoti pravilnih plačil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodišče. Priporočila Sodišča iz preteklih let so bila izvedena in Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi ključnih kontrolnih sistemov ocenjeni kot „uspešni“. |
| --- | --- |

28.

Predhodne kontrole

Osrednje službe EuropeAid

| 29. | Sodišče je ocenilo, da so predhodne kontrole, ki jih izvajajo odredbodajalci v osrednjih službah EuropeAid, uspešne. |
| --- | --- |

29.

Sodišče je ocenilo, da so predhodne kontrole, ki jih izvajajo odredbodajalci v osrednjih službah EuropeAid, uspešne.

Delegacije

| 30. | Sodišče je ocenilo, da so predhodne kontrole, ki jih izvajajo odredbodajalci v delegacijah, delno uspešne pri odkrivanju in popravljanju napak. |
| --- | --- |

30.

Sodišče je ocenilo, da so predhodne kontrole, ki jih izvajajo odredbodajalci v delegacijah, delno uspešne pri odkrivanju in popravljanju napak.

| 30. | Komisija zagotavlja stalno usposabljanje za osebje na sedežih in v delegacijah v okviru obsežnega programa usposabljanja, prilagojenega potrebam upravljanja zunanje pomoči. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Pri plačilih za projekte so bile ugotovljene slabosti pri pregledih upravičenosti odhodkov, izračunih zahtevanih zneskov in razpoložljivosti potrebnih dokazil. |
| --- | --- |

31.

Pri plačilih za projekte so bile ugotovljene slabosti pri pregledih upravičenosti odhodkov, izračunih zahtevanih zneskov in razpoložljivosti potrebnih dokazil.

| 32. | Glede proračunske podpore je revizija Sodišča potrdila izboljšanje, ki ga je Sodišče omenilo v svojem letnem poročilu o ERS za leto 2008 (21). Sporazumi o financiranju v okviru desetega ERS zagotavljajo jasnejše okvire za oceno splošnih pogojev za upravičenost. Glede pogoja za upravičenost v zvezi z upravljanjem javnih financ se sporazumi o financiranju sklicujejo na ocenjevalne sheme, o katerih so se dogovorili vlade, Komisija in drugi donatorji. Med temi shemami so okviri za ocenjevanje uspešnosti, ki naj bi se uporabljali pri skupnih letnih pregledih proračunske podpore. Uporaba takšnih okvirov pri določanju prednostnih ciljev, urnikov in virov informacij, ki bodo uporabljeni, olajšuje formalizirane in strukturirane ocene napredka ter tako spodbuja preglednost sklepov o izplačilu. Vendar posebni pogoji, povezani z izplačevanjem spremenljivih tranš na podlagi uspešnosti, pogosto niso dovolj jasni glede ciljnih vrednosti pri kazalnikih, virov za preverjanje in metod izračuna, kar lahko vpliva na preglednost sklepov o izplačilu. |
| --- | --- |

32.

Glede proračunske podpore je revizija Sodišča potrdila izboljšanje, ki ga je Sodišče omenilo v svojem letnem poročilu o ERS za leto 2008 (21). Sporazumi o financiranju v okviru desetega ERS zagotavljajo jasnejše okvire za oceno splošnih pogojev za upravičenost. Glede pogoja za upravičenost v zvezi z upravljanjem javnih financ se sporazumi o financiranju sklicujejo na ocenjevalne sheme, o katerih so se dogovorili vlade, Komisija in drugi donatorji. Med temi shemami so okviri za ocenjevanje uspešnosti, ki naj bi se uporabljali pri skupnih letnih pregledih proračunske podpore. Uporaba takšnih okvirov pri določanju prednostnih ciljev, urnikov in virov informacij, ki bodo uporabljeni, olajšuje formalizirane in strukturirane ocene napredka ter tako spodbuja preglednost sklepov o izplačilu. Vendar posebni pogoji, povezani z izplačevanjem spremenljivih tranš na podlagi uspešnosti, pogosto niso dovolj jasni glede ciljnih vrednosti pri kazalnikih, virov za preverjanje in metod izračuna, kar lahko vpliva na preglednost sklepov o izplačilu.

| 32. | Komisija pozdravlja dejstvo, da Sodišče priznava trajno izboljšanje jasnosti okvirov za ocenjevanje splošnih pogojev za upravičenost.

  Komisija priznava pomembnost podobne jasnosti pri posebnih pogojih za izplačila na podlagi uspešnosti. Kjer je primerno, želi Komisija s spremembami posameznih sporazumov o financiranju formalno obravnavati posebna opažanja Sodišča v zvezi s tem. Hkrati je tej zadevi posvečena večja pozornost med postopkom vzajemnega ocenjevanja urada EuropeAid (skupina za zagotavljanje kakovosti) za obravnavo novih programov. |
| --- | --- |

32.

Komisija priznava pomembnost podobne jasnosti pri posebnih pogojih za izplačila na podlagi uspešnosti. Kjer je primerno, želi Komisija s spremembami posameznih sporazumov o financiranju formalno obravnavati posebna opažanja Sodišča v zvezi s tem. Hkrati je tej zadevi posvečena večja pozornost med postopkom vzajemnega ocenjevanja urada EuropeAid (skupina za zagotavljanje kakovosti) za obravnavo novih programov.

| 33. | Druga izboljšava, ugotovljena za leto 2009, je uvedba novih navodil Komisije za proračunsko podporo šibkim državam, ki zahtevajo, da je pred odobritvijo proračunske podpore vzpostavljenih nekaj zelo osnovnih elementov pri sistemih upravljanja javnih financ. Komisija je uvedla tudi spremenjen finančni krog, ki določa bolj logično zaporedje finančnih in operativnih pregledov v postopku odobritve plačila. |
| --- | --- |

33.

Druga izboljšava, ugotovljena za leto 2009, je uvedba novih navodil Komisije za proračunsko podporo šibkim državam, ki zahtevajo, da je pred odobritvijo proračunske podpore vzpostavljenih nekaj zelo osnovnih elementov pri sistemih upravljanja javnih financ. Komisija je uvedla tudi spremenjen finančni krog, ki določa bolj logično zaporedje finančnih in operativnih pregledov v postopku odobritve plačila.

| 33. | Komisija pozdravlja priznanje Sodišča, da se ta dva pomembna prispevka za zagotavljanje proračunske podpore izvajata na bolj strukturiran in formaliziran način. |
| --- | --- |

33.

Spremljanje in nadzor

Delegacije

| 34. | Sodišče je ocenilo, da sta bila spremljanje in nadzor, ki so ju izvajale delegacije, delno uspešna. |
| --- | --- |

34.

Sodišče je ocenilo, da sta bila spremljanje in nadzor, ki so ju izvajale delegacije, delno uspešna.

| 35. | Kot v prejšnjih letih je Sodišče ugotovilo, da je pomanjkanje zmogljivosti večine nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah povzročilo slabo dokumentirane in neuspešne preglede. Delegacije pogosto zagotovijo tehnično pomoč za krepitev teh zmogljivosti, vendar so rezultati pogosto omejeni, bodisi ker nacionalni odredbodajalci svojih nalog ne opravljajo ustrezno bodisi ker so sredstva omejena ali se osebje pogosto menjava. |
| --- | --- |

35.

Kot v prejšnjih letih je Sodišče ugotovilo, da je pomanjkanje zmogljivosti večine nacionalnih odredbodajalcev v državah upravičenkah povzročilo slabo dokumentirane in neuspešne preglede. Delegacije pogosto zagotovijo tehnično pomoč za krepitev teh zmogljivosti, vendar so rezultati pogosto omejeni, bodisi ker nacionalni odredbodajalci svojih nalog ne opravljajo ustrezno bodisi ker so sredstva omejena ali se osebje pogosto menjava.

| 35. | Poleg podpore in tehnične pomoči, ki ju nacionalnemu odredbodajalcu zagotavljajo delegacije, urad EuropeAid vsako leto izvaja številna dodatna izobraževanja za osebje v uradih nacionalnih odredbodajalcev in posebnih ministrstvih. Obsežne informacije o postopkih so na voljo tudi na spletni strani urada EuropeAid. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Sodišče je pri reviziji ugotovilo tudi pomanjkljivosti v finančnih postopkih in kontrolah, ki so jih vzpostavili izvajalske organizacije in nadzorniki:






  (a) | šibke kontrole upravičenosti odhodkov, neustrezna hramba dokumentacije in varstvo dokazil, šibke računovodske kontrole, ki ne zagotavljajo pravilnega evidentiranja odhodkov in poročanja o njih ali ne preprečujejo nastanka aritmetičnih napak; |
| --- | --- | --- |

36.

Sodišče je pri reviziji ugotovilo tudi pomanjkljivosti v finančnih postopkih in kontrolah, ki so jih vzpostavili izvajalske organizacije in nadzorniki:

(a)

šibke kontrole upravičenosti odhodkov, neustrezna hramba dokumentacije in varstvo dokazil, šibke računovodske kontrole, ki ne zagotavljajo pravilnega evidentiranja odhodkov in poročanja o njih ali ne preprečujejo nastanka aritmetičnih napak;

| (b) | neustrezne nadzorne kontrole računov izvajalcev pri nekaterih javnih naročilih gradenj. |
| --- | --- |

(b)

neustrezne nadzorne kontrole računov izvajalcev pri nekaterih javnih naročilih gradenj.

| 36. | Komisija ugotavlja, da so kontrolni instrumenti in postopki, vzpostavljeni v preteklih letih, uspešni. Kljub temu obljublja, da bo nadaljevala s prizadevanji za usposabljanje osebja in razširjala informacije o instrumentih upravljanja in kontrole.







  (a) | Komisija pričakuje, da bo sklop orodij za finančno poslovodenje upravičencem na voljo proti konca leta 2010. Glavni namen sklopa orodij za finančno poslovodenje je zagotoviti osnovne praktične smernice v enostavni obliki, ki bodo upravičencem pomagale pri izpolnjevanju pravil finančnega poslovodenja v ukrepih zunanje pomoči, ki jih financira EU. |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

Komisija pričakuje, da bo sklop orodij za finančno poslovodenje upravičencem na voljo proti konca leta 2010. Glavni namen sklopa orodij za finančno poslovodenje je zagotoviti osnovne praktične smernice v enostavni obliki, ki bodo upravičencem pomagale pri izpolnjevanju pravil finančnega poslovodenja v ukrepih zunanje pomoči, ki jih financira EU.

| 37. | Delegacije so se na splošno zavedale teh slabosti in so se na te kontrole zanašale le v omejenem obsegu, tako da so na primer ponovile nekatere preglede, zahtevale obvezne revizije in revizije na podlagi tveganja ali preverjanje odhodkov pred finančnim obračunom projektov ali pa naročale tehnične revizije tekočih javnih naročil gradenj. Vendar imajo delegacije omejena sredstva, kar pogosto omejuje njihovo sposobnost za izvedbo nekaterih dejavnosti, kot so spremljanje projektov na kraju samem, usposabljanje vodstva projekta in podpora zanj. |
| --- | --- |

37.

Delegacije so se na splošno zavedale teh slabosti in so se na te kontrole zanašale le v omejenem obsegu, tako da so na primer ponovile nekatere preglede, zahtevale obvezne revizije in revizije na podlagi tveganja ali preverjanje odhodkov pred finančnim obračunom projektov ali pa naročale tehnične revizije tekočih javnih naročil gradenj. Vendar imajo delegacije omejena sredstva, kar pogosto omejuje njihovo sposobnost za izvedbo nekaterih dejavnosti, kot so spremljanje projektov na kraju samem, usposabljanje vodstva projekta in podpora zanj.

| 37. | Delegacije izvajajo številne dodatne preglede za odpravo pomanjkljivosti nacionalnih služb za odobritev. |
| --- | --- |

37.

Osrednje službe EuropeAid

| 38. | Sodišče je ocenilo, da sta spremljanje in nadzor, ki ju izvajajo osrednje službe EuropeAid, uspešne. |
| --- | --- |

38.

Sodišče je ocenilo, da sta spremljanje in nadzor, ki ju izvajajo osrednje službe EuropeAid, uspešne.

| 39. | Revizije, ki se naročijo v skladu z okvirnim sporazumom za naročila, zagotavljajo koristne informacije o slabostih, ki vplivajo na kontrolne sisteme projektov, ter o stopnji in vrsti potencialno neupravičenih odhodkov. Osrednje službe EuropeAid letno analizirajo te rezultate in z izvajalskimi organizacijami ukrepajo glede ponavljajočih se ugotovitev, med katere spadata manjkajoča ali neustrezna dokumentacija in uporaba nepravilnih postopkov oddaje javnega naročila. Osrednje službe EuropeAid zlasti pripravljajo sklop orodij za finančno poslovodenje, ki naj bi odpravil vzroke napak s povečanjem poznavanja in razumevanja pravil finančnega poslovodenja v teh izvajalskih organizacijah. Osrednje službe EuropeAid so leta 2009 opravile 14 obiskov zaradi preverjanja. Poleg tega so obiske delegacij na lastno pobudo izvedli tudi direktorati, odgovorni za posamezna geografska območja. Vse to je privedlo do koristnega usposabljanja in podpore ter relevantnih priporočil za izboljšanje notranje kontrole v pregledanih delegacijah. |
| --- | --- |

39.

Revizije, ki se naročijo v skladu z okvirnim sporazumom za naročila, zagotavljajo koristne informacije o slabostih, ki vplivajo na kontrolne sisteme projektov, ter o stopnji in vrsti potencialno neupravičenih odhodkov. Osrednje službe EuropeAid letno analizirajo te rezultate in z izvajalskimi organizacijami ukrepajo glede ponavljajočih se ugotovitev, med katere spadata manjkajoča ali neustrezna dokumentacija in uporaba nepravilnih postopkov oddaje javnega naročila. Osrednje službe EuropeAid zlasti pripravljajo sklop orodij za finančno poslovodenje, ki naj bi odpravil vzroke napak s povečanjem poznavanja in razumevanja pravil finančnega poslovodenja v teh izvajalskih organizacijah. Osrednje službe EuropeAid so leta 2009 opravile 14 obiskov zaradi preverjanja. Poleg tega so obiske delegacij na lastno pobudo izvedli tudi direktorati, odgovorni za posamezna geografska območja. Vse to je privedlo do koristnega usposabljanja in podpore ter relevantnih priporočil za izboljšanje notranje kontrole v pregledanih delegacijah.

| 39. | Komisija je zadovoljna, da Sodišče ceni ukrepe, ki jih je sprejel urad EuropeAid glede nadaljevanja revizij in izvajanja nadzornih misij. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Osrednje službe EuropeAid so analizirale poročila delegacij o upravljanju zunanje pomoči, ki jih te pripravijo dvakrat letno, kar je pokazalo, da uspešno izvajanje pomoči najpogosteje ovirajo pogoste menjave osebja in težave pri pridobivanju uslužbencev s primernim strokovnim znanjem, zlasti za šibke države. Število nezasedenih delovnih mest v delegacijah je bilo vključeno v register za spremljanje tveganj EuropeAid kot kritično tveganje za leto 2010. |
| --- | --- |

40.

Osrednje službe EuropeAid so analizirale poročila delegacij o upravljanju zunanje pomoči, ki jih te pripravijo dvakrat letno, kar je pokazalo, da uspešno izvajanje pomoči najpogosteje ovirajo pogoste menjave osebja in težave pri pridobivanju uslužbencev s primernim strokovnim znanjem, zlasti za šibke države. Število nezasedenih delovnih mest v delegacijah je bilo vključeno v register za spremljanje tveganj EuropeAid kot kritično tveganje za leto 2010.

| 40. | V okolju ničelne rasti delovnih mest pri Komisiji do leta 2013 obravnava urad EuropeAid kadrovske zadeve v delegacijah z dejavno kadrovsko politiko v okviru svojih pristojnosti. Problem prostih delovnih mest se nanaša predvsem na pogodbene uslužbence; težava ni toliko v pogostem menjavanju osebja, temveč v pridobivanju uslužbencev z ustreznim strokovnim znanjem. Da bi skrajšali ta dolgotrajen postopek, je bil izbor uslužbencev prenesen s sedeža na vodje delegacij. Hkrati urad EuropeAid še naprej zahteva redne rezervne sezname z ustreznim številom kandidatov, da se omogoči zaposlovanje za vse profile in vsako kategorijo države. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Osrednje službe EuropeAid z naknadnimi kontrolami transakcij spremljajo vprašanja skladnosti s predpisi. Leta 2009 so se odločile, da obseg teh kontrol od leta 2010 razširijo na skladnost s sporazumi o financiranju in postopki javnih naročil. Poleg tega namerava EuropeAid leta 2010 izvesti splošni pregled svojega pristopa, da bi preučil načine za nadaljnje izboljšanje relevantnosti in uspešnosti teh kontrol pri pregledovanju zakonitosti z izkazi povezanih transakcij in kakovosti predhodnih kontrol, ki jih izvajajo odredbodajalci. |
| --- | --- |

41.

Osrednje službe EuropeAid z naknadnimi kontrolami transakcij spremljajo vprašanja skladnosti s predpisi. Leta 2009 so se odločile, da obseg teh kontrol od leta 2010 razširijo na skladnost s sporazumi o financiranju in postopki javnih naročil. Poleg tega namerava EuropeAid leta 2010 izvesti splošni pregled svojega pristopa, da bi preučil načine za nadaljnje izboljšanje relevantnosti in uspešnosti teh kontrol pri pregledovanju zakonitosti z izkazi povezanih transakcij in kakovosti predhodnih kontrol, ki jih izvajajo odredbodajalci.

Zunanje revizije

| 42. | Sodišče je ocenilo, da so zunanje revizije osrednjih služb EuropeAid uspešne, zunanje revizije delegacij pa delno uspešne. |
| --- | --- |

42.

Sodišče je ocenilo, da so zunanje revizije osrednjih služb EuropeAid uspešne, zunanje revizije delegacij pa delno uspešne.

| 43. | Pri reviziji je Sodišče ugotovilo, da se je upravljanje zunanjih revizij leta 2009 močno izboljšalo. Letni revizijski načrti so bili pripravljeni na osnovi strukturiranih ocen tveganja, izvedenih v skladu s smernicami EuropeAid. Revizije so bile izvedene pravočasno, stopnja izvedbe konsolidiranega letnega revizijskega načrta pa se je v primerjavi s prejšnjimi leti izboljšala. |
| --- | --- |

43.

Pri reviziji je Sodišče ugotovilo, da se je upravljanje zunanjih revizij leta 2009 močno izboljšalo. Letni revizijski načrti so bili pripravljeni na osnovi strukturiranih ocen tveganja, izvedenih v skladu s smernicami EuropeAid. Revizije so bile izvedene pravočasno, stopnja izvedbe konsolidiranega letnega revizijskega načrta pa se je v primerjavi s prejšnjimi leti izboljšala.

| 44. | Nova revizijska pooblastila, sprejeta oktobra 2007, so se ustrezno uporabljala, kar je spodbujalo bolj standardiziran revizijski pristop. V primerih, ki jih je preučilo Sodišče, je prišlo do nadaljnjega ukrepanja na podlagi revizijskih zaključkov, zlasti pri finančnih popravkih neupravičenih zneskov z izterjavami ali odbitki od naslednjih ali končnih plačil. Vendar poln učinek izboljšanih revizijskih pooblastil leta 2009 še ni bil opazen, saj je veliko končnih revizijskih poročil še vedno temeljilo na prejšnjih revizijskih pooblastilih, ki so bila manj natančna, zlasti glede ubeseditve revizijskega mnenja. |
| --- | --- |

44.

Nova revizijska pooblastila, sprejeta oktobra 2007, so se ustrezno uporabljala, kar je spodbujalo bolj standardiziran revizijski pristop. V primerih, ki jih je preučilo Sodišče, je prišlo do nadaljnjega ukrepanja na podlagi revizijskih zaključkov, zlasti pri finančnih popravkih neupravičenih zneskov z izterjavami ali odbitki od naslednjih ali končnih plačil. Vendar poln učinek izboljšanih revizijskih pooblastil leta 2009 še ni bil opazen, saj je veliko končnih revizijskih poročil še vedno temeljilo na prejšnjih revizijskih pooblastilih, ki so bila manj natančna, zlasti glede ubeseditve revizijskega mnenja.

| 44. | V letu 2009 je bilo več kot 95 % revizijskih poročil osnovnih ponudnikov predstavljenih v obliki „po 1. oktobru 2007“ v nasprotju s približno 40 % v letu 2008 (glej opombo 38 letnega poročila o delu v oddelku 3.1.2.1.2). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Ostaja več področij, na katerih so potrebne izboljšave. Omejeno število uslužbencev v delegacijah omejuje njihovo zmogljivost za izvajanje revizij na podlagi tveganja, saj se prednost namenja obveznim revizijam. Omejeno število negativno vpliva tudi na trajanje procesa revizijskega razčiščevanja, kar prinaša tveganje, da neupravičenih odhodkov ne bo več mogoče izterjati. |
| --- | --- |

45.

Ostaja več področij, na katerih so potrebne izboljšave. Omejeno število uslužbencev v delegacijah omejuje njihovo zmogljivost za izvajanje revizij na podlagi tveganja, saj se prednost namenja obveznim revizijam. Omejeno število negativno vpliva tudi na trajanje procesa revizijskega razčiščevanja, kar prinaša tveganje, da neupravičenih odhodkov ne bo več mogoče izterjati.

| 45. | Res je, da lahko kadrovske omejitve negativno vplivajo na trajanje postopka revizijskega razčiščevanja, vendar mora večina revizijskih poročil prispeti, preden Komisija izvede končna plačila, zaradi česar je tveganje, da sredstva postanejo neizterljiva, zelo omejeno.

  V letu 2009 je urad EuropeAid nadaljeval s prizadevanji na revizijskem področju in izvedel šest programov usposabljanja ERS, ki so vključevali 15 delegacij, udeležilo pa se jih je 180 članov osebja delegacij in 220 zunanjih sodelavcev (osebje iz uradov nacionalnih odredbodajalcev, ministrstva, vodje projektov, nevladne organizacije in revizijske družbe). |
| --- | --- |

45.

V letu 2009 je urad EuropeAid nadaljeval s prizadevanji na revizijskem področju in izvedel šest programov usposabljanja ERS, ki so vključevali 15 delegacij, udeležilo pa se jih je 180 članov osebja delegacij in 220 zunanjih sodelavcev (osebje iz uradov nacionalnih odredbodajalcev, ministrstva, vodje projektov, nevladne organizacije in revizijske družbe).

| 46. | Sistem revizije CRIS je povečal zmogljivost EuropeAid za spremljanje revizijskih dejavnosti, zbiranje in analiziranje revizijskih ugotovitev in priporočil ter ukrepanje na njihovi podlagi. Vendar kljub opominom osrednjih služb EuropeAid in posodobljenim smernicam tako kot v prejšnjih letih (22) nekatere delegacije podatkov ne evidentirajo pravočasno in v celoti. To vpliva na zanesljivost kumuliranih podatkov, ki se uporabljajo kot informacije o upravljanju, kot so vrsta revizijskih mnenj in stopnje neupravičenih odhodkov. Poleg tega revizija CRIS ne daje vedno točnih podatkov o stroških revizij, prav tako pa ni zasnovana za zagotavljanje informacij o finančnih popravkih, ki so rezultat revizij. Posledično EuropeAid še ne izkorišča v celoti vseh možnosti, ki jih prinaša to orodje, zlasti za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti svoje revizijske strategije. |
| --- | --- |

46.

Sistem revizije CRIS je povečal zmogljivost EuropeAid za spremljanje revizijskih dejavnosti, zbiranje in analiziranje revizijskih ugotovitev in priporočil ter ukrepanje na njihovi podlagi. Vendar kljub opominom osrednjih služb EuropeAid in posodobljenim smernicam tako kot v prejšnjih letih (22) nekatere delegacije podatkov ne evidentirajo pravočasno in v celoti. To vpliva na zanesljivost kumuliranih podatkov, ki se uporabljajo kot informacije o upravljanju, kot so vrsta revizijskih mnenj in stopnje neupravičenih odhodkov. Poleg tega revizija CRIS ne daje vedno točnih podatkov o stroških revizij, prav tako pa ni zasnovana za zagotavljanje informacij o finančnih popravkih, ki so rezultat revizij. Posledično EuropeAid še ne izkorišča v celoti vseh možnosti, ki jih prinaša to orodje, zlasti za zagotavljanje stroškovne učinkovitosti svoje revizijske strategije.

| 46. | Delegacije se redno opozarja na potrebo po pravočasnem posodabljanju revizijskih zapisov CRIS, tudi med revizijskimi seminarji in usposabljanjem. Od februarja 2010 se ob vsakem podpisu pogodbe za revizijo (pogodba CRIS) datum podpisa samodejno prenese v revizijo CRIS. Poleg tega je nova tabela z rezultati popolnejša in jo je lažje izpolniti, revizije pa ni mogoče zaključiti, če to polje ni izpolnjeno. To vključuje revizijsko mnenje in znesek neupravičenih odhodkov. Informacije o izdanih nalogih za izterjavo na podlagi revizije so vključene v modul izdanih nalogov CRIS. Za namene konsolidacije bi bilo mogoče predvideti nekatere izboljšave, vendar bi to zahtevalo nadaljnji razvoj informacijske tehnologije. Na voljo so informacije o znesku končnih neupravičenih odhodkov, ugotovljenih in popravljenih v času končnega plačila. V letu 2009 so predstavljali 0,7 % vrednosti fakturiranih zneskov. |
| --- | --- |

46.

Notranja revizija

| 47. | Sodišče je ocenilo, da je notranje revidiranje delno uspešno. |
| --- | --- |

47.

Sodišče je ocenilo, da je notranje revidiranje delno uspešno.

| 47. | Komisija meni, da je bila notranja revizija urada EuropeAid – kljub moteni operativni zmogljivosti v letu 2009 – v tem letu uspešna. Čeprav je bilo delovno mesto vodje enote oddelka za notranjo revizijo med 1. julijem in 15. novembrom prosto, je enota zaključila 9 naknadnih revizij (v primerjavi z 8 načrtovanimi). Glede novih revizij je bilo od štirih načrtovanih za leto 2009 v letu 2009 predloženo eno končno revizijsko poročilo in dva osnutka revizijskega poročila (kar je v skladu z metodologijo Službe za notranjo revizijo enakovredno 85 % končnega revizijskega poročila). |
| --- | --- |

47.

| 48. | Oddelek za notranjo revizijo je deloval v skladu s svojim ciljem, ki je bil generalnemu direktorju nuditi zagotovilo o uspešnosti in učinkovitosti procesov obvladovanja tveganja, kontrole in notranjega vodenja. Vendar je njegovo operativno zmogljivost močno oviralo pomanjkanje osebja, na katerega ni mogel vplivati, vključno z odsotnostjo vodje enote, ki je trajala skoraj vse leto. Zato oddelek za notranjo revizijo ni mogel v celoti izvesti svojega delovnega načrta za leto 2009. Služba za notranjo revizijo je v svojem poročilu o drugi reviziji, izvedeni v okviru nadaljnjega ukrepanja v zvezi s potrditvijo samoocene oddelka za notranjo revizijo v EuropeAid, znova omenila, kako veliko časa potrebuje uprava EuropeAid za upoštevanje priporočil tega oddelka. |
| --- | --- |

48.

Oddelek za notranjo revizijo je deloval v skladu s svojim ciljem, ki je bil generalnemu direktorju nuditi zagotovilo o uspešnosti in učinkovitosti procesov obvladovanja tveganja, kontrole in notranjega vodenja. Vendar je njegovo operativno zmogljivost močno oviralo pomanjkanje osebja, na katerega ni mogel vplivati, vključno z odsotnostjo vodje enote, ki je trajala skoraj vse leto. Zato oddelek za notranjo revizijo ni mogel v celoti izvesti svojega delovnega načrta za leto 2009. Služba za notranjo revizijo je v svojem poročilu o drugi reviziji, izvedeni v okviru nadaljnjega ukrepanja v zvezi s potrditvijo samoocene oddelka za notranjo revizijo v EuropeAid, znova omenila, kako veliko časa potrebuje uprava EuropeAid za upoštevanje priporočil tega oddelka.

Zanesljivost poslovodskih predstavitev Komisije

| 49. | Rezultati pregleda poslovodske predstavitve Komisije so povzeti v
  Prilogi 3
  . |
| --- | --- |

49.

Rezultati pregleda poslovodske predstavitve Komisije so povzeti v
  Prilogi 3
  .

| 50. | Letno poročilo o dejavnostih daje pošteno sliko izvajanja in rezultatov različnih vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Je jasno in informativno, predvsem zaradi uporabe kvantitativnih kazalnikov. V njem je navedeno, da EuropeAid glede na zasnovo in rezultate svoje večletne strukture kontrol meni, da si preostala stopnja napak v njegovem portfelju ne zasluži pridržka v izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti (23). Vendar niso navedeni dokazi, ki bi podpirali to trditev. Ker ni ključnega kazalnika za ocenjeni finančni učinek stopnje napak, ki je preostala po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (24), EuropeAid ne more dokazati, da finančni učinek pomanjkljivosti in napak ostaja pod merili pomembnosti, ki so bila določena. |
| --- | --- |

50.

Letno poročilo o dejavnostih daje pošteno sliko izvajanja in rezultatov različnih vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Je jasno in informativno, predvsem zaradi uporabe kvantitativnih kazalnikov. V njem je navedeno, da EuropeAid glede na zasnovo in rezultate svoje večletne strukture kontrol meni, da si preostala stopnja napak v njegovem portfelju ne zasluži pridržka v izjavi generalnega direktorja o zanesljivosti (23). Vendar niso navedeni dokazi, ki bi podpirali to trditev. Ker ni ključnega kazalnika za ocenjeni finančni učinek stopnje napak, ki je preostala po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (24), EuropeAid ne more dokazati, da finančni učinek pomanjkljivosti in napak ostaja pod merili pomembnosti, ki so bila določena.

| 50. | Komisija meni, da kakovostni in količinski kazalniki, navedeni v štirih temeljnih gradnikih zanesljivosti iz letnega poročila o dejavnostih, zagotavljajo dokaz, ki podpira izjavo generalnega direktorja glede razumnega zagotovila. Vendar urad EuropeAid priznava, da bi lahko še naprej delali na razvoju posebnih kazalnikov v zvezi z večletnim kontrolnim okvirom, in v letu 2010 se je začelo proučevanje možnih metodologij za ocenjeni finančni učinek preostale stopnje napak. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Generalni direktor EuropeAid je o proračunskem letu 2009 izjavil, da je pridobil razumno zagotovilo, da so obstoječi kontrolni postopki nudili potrebna jamstva o pravilnost transakcij. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, ne potrjuje te trditve. Pri njej je bilo ugotovljeno, da so sistemi EuropeAid delno uspešni in so na plačila kot celoto vplivale pomembne napake; pri plačilih v okviru ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so takšne napake vplivale na plačila, ki jih je izvršil EuropeAid iz splošnega proračuna Skupnosti za zunanje odnose in razvoj (25). Sodišče meni, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti. |
| --- | --- |

51.

Generalni direktor EuropeAid je o proračunskem letu 2009 izjavil, da je pridobil razumno zagotovilo, da so obstoječi kontrolni postopki nudili potrebna jamstva o pravilnost transakcij. Revizija, ki jo je opravilo Sodišče, ne potrjuje te trditve. Pri njej je bilo ugotovljeno, da so sistemi EuropeAid delno uspešni in so na plačila kot celoto vplivale pomembne napake; pri plačilih v okviru ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so takšne napake vplivale na plačila, ki jih je izvršil EuropeAid iz splošnega proračuna Skupnosti za zunanje odnose in razvoj (25). Sodišče meni, da izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja glede pravilnosti.

Zaključki in priporočila

| 52. | Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. Opozarja na opažanja v odstavkih 17 in 18 o zneskih garancij. |
| --- | --- |

52.

Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da računovodski izkazi ERS za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2009, v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje ERS in rezultate njihovih dejavnosti ter denarne tokove za leto, ki se je takrat končalo, v skladu z določbami finančne uredbe in računovodskimi pravili, ki jih je sprejel računovodja. Opozarja na opažanja v odstavkih 17 in 18 o zneskih garancij.

| 53. | Glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2009, Sodišče na podlagi svojega revizijskega dela meni, da:






  (a) | v prihodkih ERS ni bilo pomembnih napak; |
| --- | --- | --- |

53.

Glede proračunskega leta, ki se je končalo 31. decembra 2009, Sodišče na podlagi svojega revizijskega dela meni, da:

(a)

v prihodkih ERS ni bilo pomembnih napak;

| (b) | v obveznostih ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so nanje z bistveno pogostostjo vplivale količinsko neopredeljive napake, in |
| --- | --- |

(b)

v obveznostih ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so nanje z bistveno pogostostjo vplivale količinsko neopredeljive napake, in

| (c) | v plačilih ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so nanje vplivale pogoste količinsko neopredeljive napake. |
| --- | --- |

(c)

v plačilih ERS ni bilo pomembnih napak, vendar so nanje vplivale pogoste količinsko neopredeljive napake.

| 54. | Kot je bilo ugotovljeno že v letnem poročilu Računskega sodišča o ERS za leto 2008 (26), je EuropeAid vzpostavil obširno strategijo kontrol. Leta 2009 je še naprej močno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih nadzornih in kontrolnih sistemov, toda na nekaterih področjih so še ostale slabosti. Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid delno uspešno zagotavljali pravilnost plačil. V tem okviru bi bilo treba razmisliti o naslednjih priporočilih: |
| --- | --- |

54.

Kot je bilo ugotovljeno že v letnem poročilu Računskega sodišča o ERS za leto 2008 (26), je EuropeAid vzpostavil obširno strategijo kontrol. Leta 2009 je še naprej močno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih nadzornih in kontrolnih sistemov, toda na nekaterih področjih so še ostale slabosti. Sodišče je na podlagi svojega revizijskega dela prišlo do zaključka, da so nadzorni in kontrolni sistemi EuropeAid delno uspešno zagotavljali pravilnost plačil. V tem okviru bi bilo treba razmisliti o naslednjih priporočilih:

| 54. | Urad EuropeAid je svoje kontrole zasnoval tako, da zajemajo celotni življenjski cikel njegovih večletnih projektov. Urad meni, da so nadzorni in kontrolni sistemi uspešni in se vsako leto izboljšujejo, kar se odraža v povečanju deleža v celoti pravilnih plačil, kot je v svojem vzorcu ugotovilo Sodišče. Priporočila Sodišča iz preteklih let so bila izvedena in Sodišče je priznalo številne izboljšave, zaradi česar so bili pomembni elementi ključnih kontrolnih sistemov ocenjeni kot „uspešni“. |
| --- | --- |

54.

| (a) | EuropeAid bi moral v okviru načrtovanega pregleda svoje skupne kontrolne strategije razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka stopnje napak, ki je preostala po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol, na primer na podlagi pregleda reprezentativnega vzorca zaključenih projektov; |
| --- | --- |

(a)

EuropeAid bi moral v okviru načrtovanega pregleda svoje skupne kontrolne strategije razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka stopnje napak, ki je preostala po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol, na primer na podlagi pregleda reprezentativnega vzorca zaključenih projektov;

| (a) | Komisija je začela proučevati možne metodologije za razvoj ključnega kazalnika za ocenjeni finančni učinek preostale stopnje napak v letu 2010, kot je navedeno v odgovorih Komisije na letno poročilo za leto 2008. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | EuropeAid bi moral v okviru tega pregleda oceniti stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistema naknadnih kontrol transakcij; |
| --- | --- |

(b)

EuropeAid bi moral v okviru tega pregleda oceniti stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistema naknadnih kontrol transakcij;

| (b) | Komisija je začela s pregledom svoje kontrolne strategije na začetku leta 2010, kot je navedeno v odgovorih Komisije na letno poročilo za leto 2008. V letu 2010 bo pripravila sporočilo o dopustnem tveganju napake na področju zunanje pomoči. |
| --- | --- |

(b)

| (c) | EuropeAid bi moral končati in razširjati sklop orodij za finančno poslovodenje, namenjen ugotavljanju tveganja napak pri delovanju na ravni izvajalskih organizacij, izvajalcev in upravičencev, da bi zagotovil ustrezno poznavanje pravil za finančno poslovodenje in upravičenost; |
| --- | --- |

(c)

EuropeAid bi moral končati in razširjati sklop orodij za finančno poslovodenje, namenjen ugotavljanju tveganja napak pri delovanju na ravni izvajalskih organizacij, izvajalcev in upravičencev, da bi zagotovil ustrezno poznavanje pravil za finančno poslovodenje in upravičenost;

| (c) | Sklop orodij za finančno poslovodenje bo končan v letu 2010 in ustrezno se bodo upoštevala vprašanja, ki jih je izpostavilo Sodišče. |
| --- | --- |

(c)

| (d) | EuropeAid bi moral nadaljevati svoja prizadevanja za zagotovitev, da delegacije evidentirajo podatke v revizijo CRIS celovito in pravočasno; |
| --- | --- |

(d)

EuropeAid bi moral nadaljevati svoja prizadevanja za zagotovitev, da delegacije evidentirajo podatke v revizijo CRIS celovito in pravočasno;

| (d) | Urad EuropeAid si bo še naprej prizadeval zagotoviti, da bodo informacije v reviziji CRIS kodirane natančno in pravočasno. |
| --- | --- |

(d)

| (e) | zasnovo revizije CRIS bi bilo treba spremeniti tako, da bi zagotavljala informacije o zneskih končnih neupravičenih odhodkov in finančnih popravkov, izvedenih po koncu procesa revizijskega razčiščevanja z revidirancem. |
| --- | --- |

(e)

zasnovo revizije CRIS bi bilo treba spremeniti tako, da bi zagotavljala informacije o zneskih končnih neupravičenih odhodkov in finančnih popravkov, izvedenih po koncu procesa revizijskega razčiščevanja z revidirancem.

| (e) | Znesek neupravičenih odhodkov mora biti v revizijo CRIS vnesen pred zaključitvijo revizijskega zapisa (obvezno polje od februarja 2010). Informacije o izdanih nalogih za izterjavo na podlagi revizije so vključene v modul izdanih nalogov CRIS. Za namene konsolidacije bi bilo mogoče predvideti nekatere izboljšave, vendar bi to zahtevalo nadaljnji razvoj informacijske tehnologije. Na voljo so informacije o znesku končnih neupravičenih odhodkov, ugotovljenih in popravljenih v času končnega plačila. V letu 2009 so predstavljali 0,7 % vrednosti fakturiranih zneskov. |
| --- | --- |

(e)

| 55. | Glede proračunske podpore Sodišče priporoča, naj: |
| --- | --- |

55.

Glede proračunske podpore Sodišče priporoča, naj:

55.

| (a) | EuropeAid zagotovi, da bodo v posebnih pogojih za spremenljive tranše, ki temeljijo na uspešnosti, jasno določeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje; |
| --- | --- |

(a)

EuropeAid zagotovi, da bodo v posebnih pogojih za spremenljive tranše, ki temeljijo na uspešnosti, jasno določeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje;

| (a) | Komisija priznava pomen večje strogosti pri opredeljevanju ciljev uspešnosti, metod izračunavanja in virov preverjanja. Tej zadevi je posvečena večja pozornost med postopkom vzajemnega ocenjevanja urada EuropeAid (skupina za zagotavljanje kakovosti) za obravnavo novih programov. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | EuropeAid zagotovi, da bodo poročila delegacij vsebovala strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ, tako da bodo v njih jasno navedeni merila za oceno napredka (tj. rezultatov, ki jih je morala država prejemnica doseči v zadevnem obdobju), dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu. |
| --- | --- |

(b)

EuropeAid zagotovi, da bodo poročila delegacij vsebovala strukturiran in formaliziran prikaz napredka pri upravljanju javnih financ, tako da bodo v njih jasno navedeni merila za oceno napredka (tj. rezultatov, ki jih je morala država prejemnica doseči v zadevnem obdobju), dosežen napredek in razlogi, zakaj program reforme morda ni bil izveden po načrtu.

| (b) | Komisija je razvila spremenjen okvir za spremljanje in poročanje o napredku pri upravljanju javnih financ, ki se osredotoča na rezultate, dosežene glede na prvotna osnovna pričakovanja. Spremenjena različica je bila dokončana junija 2010 in poročila držav, ki uporabljajo ta spremenjeni pristop, bodo podlaga za oceno upravičenosti do izplačil za preostanek leta 2010 in naprej. |
| --- | --- |

(b)

---

(1)  Za izvrševanje proračuna glej poglavje 6 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2009.

(2)  Predstavlja 0,9 % plačil za leto 2009.

(3)  Glej člene 118, 125 in 134 Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (UL L 78, 19.3.2008, str. 1). Sodišče je v svojem mnenju št. 9/2007 o predlogu te uredbe (UL C 23, 28.1.2008) poudarilo, da te določbe zmanjšujejo pooblastila Evropskega parlamenta pri podeljevanju razrešnice.

(4)  Pravila za revizijo teh dejavnosti, ki jo opravlja Sodišče, so določena v tristranskem sporazumu med EIB, Komisijo in Sodiščem (člen 134 prej omenjene finančne uredbe z dne 18. februarja 2008, ki se uporablja za deseti ERS).

(5)  Členi 21 do 29 finančne uredbe, ki se uporablja za deseti ERS.

(6)  Madagaskar, Mavretanija, Niger in Gvineja (Conakry).

(7)  Sudan in Ekvatorialna Gvineja.

(8)  Malavi, Haiti, Demokratična republika Kongo in Etiopija.

(9)  Člena 118 in 124.

(10)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov in seznam postavk, plačljivih v Evropske razvojne sklade.

(11)  V skladu s členi 2, 3, 4,125(4) in 134 finančne uredbe, ki se uporablja za deseti ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na tisti del virov Evropskih razvojnih skladov, ki ga upravlja in za katerega je odgovorna EIB.

(12)  Na ravni Komisije so vodstvo člani institucije, odredbodajalci na podlagi prenosa in nadaljnjega prenosa, računovodja in vodilni uslužbenci enot za finance, revizijo in kontrolo. Na ravni držav upravičenk so vodstvo nacionalni odredbodajalci, računovodje, plačilni zastopniki in vodilni uslužbenci izvajalskih organizacij.

(13)  Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja za ERS, izhajajo iz Mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS), ki jih je izdala Mednarodna zveza računovodskih strokovnjakov, če teh ni, pa iz Mednarodnih računovodskih standardov (MRS)/Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je izdal Upravni odbor za mednarodne računovodske standarde. V skladu s finančno uredbo so konsolidirani računovodski izkazi za proračunsko leto 2009 pripravljeni na podlagi teh računovodskih pravil, ki jih je sprejel računovodja za ERS in s katerimi se načela računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka prilagodijo posebnemu okolju Skupnosti, konsolidirana poročila o izvajanju Evropskih razvojnih skladov pa še naprej temeljijo na gotovinskih premikih.

(14)  Glej člen 122 finančne uredbe z dne 18. februarja 2008, ki se uporablja za deseti ERS, v skladu s katerim računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz finančnega izida in seznam postavk, plačljivih v ERS.

(15)  Glej člen 123 finančne uredbe z dne 18. februarja 2008, ki se uporablja za deseti ERS, v skladu s katerim poročila o finančnem izvajanju vsebujejo preglednice, ki prikazujejo odobrena proračunska sredstva, obveznosti in plačila.

(16)  Npr.: vrsta pogodbe, datum začetka in konca veljavnosti pogodbe.

(17)  Odstavek 15 (UL C 269, 10.11.2009).

(18)  Glej odstavka 28 in 29 Posebnega poročila št. 2/2005 o proračunski pomoči ERS državam AKP (UL C 249, 7.10.2005).

(19)  Sodišče je prag pomembnosti določilo na 2 %.

(20)  Razen predpristopne pomoči, pomoči za Zahodni Balkan, humanitarne pomoči, makrofinančne pomoči, skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) ter mehanizma za hitro ukrepanje.

(21)  Odstavek 46.

(22)  Odstavek 39 letnega poročila o Evropskih razvojnih skladih za leto 2008.

(23)  Stran 56.

(24)  Glej odstavka 29 in 54 letnega poročila Računskega sodišča o ERS za leto 2008.

(25)  Za izvrševanje proračuna glej poglavje 6 letnega poročila Računskega sodišča za leto 2009.

(26)  Odstavek 55.

(27)  Bruto plačila brez izterjav.

(28)  Seštevki posameznih in skupnih obveznosti vsebujejo razveljavitve.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil DataWarehouse GD AIDCO.

(29)  Prvotne dodelitve sredstev osmega, devetega in desetega ERS, sofinanciranje, obresti, razna sredstva, prenosi iz prejšnjih ERS in popravki za prehod.

(30)  Kot odstotek sredstev.

(31)  Negativni zneski ustrezajo razveljavljenim proračunskim sredstvom.

(32)  Neto plačila po izterjavah.

Vir: Računsko sodišče na podlagi poročil ERS o finančnem izvajanju in izkazov stanja na dan 31. decembra 2009.

---

PRILOGA 1

REZULTATI PREIZKUŠANJA TRANSAKCIJ ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekti | Proračunska podpora | Skupaj |
| VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA |
| Obveznosti skupaj: | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Transakcije skupaj (od tega): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | Predplačila | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | Vmesna/končna plačila | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| REZULTATI PREIZKUŠANJA |
| (v % in po številu transakcij) |
| Transakcije, na katere niso vplivale napake | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Transakcije, na katere so vplivale napake | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE |
| (v % in po številu transakcij) |
| Analiza po vrstah napak |
| Količinsko neopredeljive napake | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Količinsko opredeljive napake | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| ki se nanašajo na: | upravičenost | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| nastanek | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| točnost | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK |
| Najverjetnejša stopnja napake: | | |
| < 2 % | X | | |
| 2 % do 5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Projekti

Proračunska podpora

Skupaj

VELIKOST IN STRUKTURA VZORCA

Obveznosti skupaj:

40

10

50

45

60

Transakcije skupaj (od tega):

150

20

170

170

148

Predplačila

0

0

0

40

0

Vmesna/končna plačila

150

20

170

130

148

REZULTATI PREIZKUŠANJA

(v % in po številu transakcij)

Transakcije, na katere niso vplivale napake

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Transakcije, na katere so vplivale napake

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

ANALIZA TRANSAKCIJ, NA KATERE SO VPLIVALE NAPAKE

(v % in po številu transakcij)

Analiza po vrstah napak

Količinsko neopredeljive napake

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Količinsko opredeljive napake

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

ki se nanašajo na:

upravičenost

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

nastanek

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

točnost

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

OCENJENI UČINEK KOLIČINSKO OPREDELJIVIH NAPAK

Najverjetnejša stopnja napake:

< 2 %

X

2 % do 5 %

X

X

> 5 %

---

PRILOGA 2

REZULTATI PREGLEDA SISTEMOV ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADEIN RAZVOJNO POMOČ V OKVIRU SPLOŠNEGA PRORAČUNA

Ocena izbranih nadzornih in kontrolnih sistemov

| Zadevni sistem | Predhodne kontrole | Spremljanje in nadzor | Zunanje revizije | Notranje revizije | Skupna ocena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Osrednje službe EuropeAid | | | | | |
| Delegacije | | | | NR | |

Zadevni sistem

Predhodne kontrole

Spremljanje in nadzor

Zunanje revizije

Notranje revizije

Skupna ocena

Osrednje službe EuropeAid

Delegacije

NR

Skupna ocena nadzornih in kontrolnih sistemov

| Skupna ocena | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Skupna ocena

2009

2008

2007

Legenda

| | uspešno |
| --- | --- |
| | delno uspešno |
| | neuspešno |
| NR | ni relevantno: se ne uporablja ali ni ocenjeno |

uspešno

delno uspešno

neuspešno

NR

ni relevantno: se ne uporablja ali ni ocenjeno

---

PRILOGA 3

REZULTATI PREGLEDA POSLOVODSKIH PREDSTAVITEV KOMISIJE ZA EVROPSKE RAZVOJNE SKLADE IN RAZVOJNO POMOČ V OKVIRU SPLOŠNEGA PRORAČUNA

| Glavni zadevni generalni direktorati | Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor (1) | Pridržki | Opažanja Sodišča | Skupna ocena zanesljivosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AIDCO | brez pridržkov | ni relevantno | EuropeAid je vzpostavil obširno strategijo kontrol in še naprej močno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih nadzornih in kontrolnih sistemov. Vendar je bilo pri reviziji Sodišča ugotovljeno, da pri nekaterih kontrolah ostajajo slabosti in da so na plačila vplivale pomembne napake. | B |
| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |

Glavni zadevni generalni direktorati

Vrsta izjave, ki jo je podal generalni direktor (1)

Pridržki

Opažanja Sodišča

Skupna ocena zanesljivosti

AIDCO

brez pridržkov

ni relevantno

EuropeAid je vzpostavil obširno strategijo kontrol in še naprej močno izboljševal zasnovo in izvajanje svojih nadzornih in kontrolnih sistemov. Vendar je bilo pri reviziji Sodišča ugotovljeno, da pri nekaterih kontrolah ostajajo slabosti in da so na plačila vplivale pomembne napake.

B

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

(1)  Izjava o zanesljivosti generalnega direktorja pomeni, da ima razumno zagotovilo, da vzpostavljeni kontrolni postopki nudijo potrebna jamstva o pravilnosti transakcij.

| A: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

A:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| B: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

B:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih vsebujeta delno pošteno oceno finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

| C: | Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost. |
| --- | --- |

C:

Izjava generalnega direktorja in letno poročilo o dejavnostih ne vsebujeta poštene ocene finančnega poslovodenja, kar zadeva pravilnost.

---

PRILOGA 4

NADALJNJE UKREPANJE PO KLJUČNIH OPAŽANJIH IZ IZJAVE O ZANESLJIVOSTI

| | Opažanja Sodišča | Analiza Sodišča | Priporočila Sodišča | Odgovor Komisije |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mogoče bi bilo podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (letno poročilo za leto 2008, odstavek 54). | Letno poročilo o dejavnostih za leto 2009 pošteno predstavlja izvajanje in rezultate vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Je jasno in informativno, zlasti zaradi uporabe kvantitativnih kazalnikov. Vendar ne prikazuje jasno, da rezultati različnih kontrol prispevajo k razumnemu zagotovilu generalnega direktorja, da finančni učinek pomanjkljivosti in napak ostaja pod merili pomembnosti, ki so bila določena. | EuropeAid bi moral v okviru načrtovanega pregleda svoje skupne kontrolne strategije razviti ključni kazalnik za ocenjeni finančni učinek napak, ki so preostale po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol. | Komisija je leta 2010 začela preučevati možne metodologije za razvoj ključnega kazalnika za ocenjeni finančni učinek preostalih napak, kot je navedla v svojih odgovorih na letno poročilo za leto 2008. |
| 2. | Predhodne preglede bi bilo treba izboljšati tako, da se večjo pozornost nameni ključnim tveganjem (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(a)). | Še vedno so prisotne slabosti pri preverjanju upravičenosti odhodkov, izračunih zahtevanih zneskov in razpoložljivosti potrebnih dokazil. | EuropeAid bi moral končati in razširjati sklop orodij za finančno poslovodenje, namenjen ugotavljanu tveganja napak pri delovanju na ravni izvajalskih organizacij, izvajalcev in upravičencev, da bi zagotovil ustrezno poznavanje pravil za finančno poslovodenje in upravičenost. | Sklop orodij za finančno poslovodenje bo končan leta 2010 ob ustreznem upoštevanju zadev, ki jih je omenilo Sodišče. |
| 3. | Letni revizijski načrti bi morali biti pripravljeni na podlagi bolj strukturirane analize tveganja in bolj realistične ocene temu namenjenih sredstev (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(b)). | Letni revizijski načrti so bili pripravljeni na podlagi strukturirane ocene tveganja, izvedene po smernicah EuropeAid. Omejeno število uslužbencev v delegacijah omejuje njihovo zmogljivost za izvajanje revizij na podlagi tveganja, saj se prednost namenja obveznim revizijam. Omejeno število negativno vpliva tudi na zamude pri procesu revizijskega razčiščevanja, kar prinaša tveganje, da neupravičenih odhodkov ne bo več mogoče izterjati. | Glede procesa letnega načrtovanja revizij so bili sprejeti zadovoljivi ukrepi. | Komisija se strinja, da so bile pri procesu načrtovanja revizij dosežene velike izboljšave. |
| 4. | Izvajanje letnih revizijskih načrtov bi bilo treba skrbno spremljati vse leto, da se pravočasno odkrijejo večja odstopanja in sprejmejo popravni ukrepi (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(c)). | Osrednje službe EuropeAid, vključno z direktorati, odgovornimi za posamezna geografska območja, redno spremljajo izvajanje. Po potrebi raziščejo odstopanja in sprejmejo popravne ukrepe. | Sprejeti so bili ustrezni ukrepi. | Komisija se strinja, da so bile pri spremljanju izvajanja revizijskih načrtov dosežene velike izboljšave. |
| 5. | Funkcije revizije CRIS bi bilo treba razviti tako, da bi omogočale večjo učinkovitost in uspešnost nadzora revizijskih dejavnosti, analize revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljenjega ukrepanja po njih (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(d)). | Revizija CRIS ne zagotavlja vedno točnih podatkov o stroških revizij, niti informacij o finančnih popravkih, ki so rezultat revizij. | Zasnovo revizije CRIS bi bilo treba spremeniti tako, da bi zagotavljala informacije o zneskih končnih neupravičenih odhodkov in finančnih popravkov, izvedenih po koncu procesa revizijskega razčiščevanja z revidirancem. | Zaradi izboljšav, ki so bile februarja 2010 uvedene v revizijo CRIS, je treba pred zaključitvijo revizijske evidence navesti znesek neupravičenih odhodkov. Informacije o nalogih za izterjavo, ki so bili izdani po reviziji, so v modulu CRIS za nalog za izterjavo. |
| 6. | EuropeAid bi moral zagotoviti, da delegacije podatke v reviziji CRIS evidentirajo celovito in pravočasno (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(e)). | Kljub opominom osrednjih služb EuropeAid in posodobljenim smernicam podatkov ne evidentirajo pravočasno in v celoti vse delegacije. To vpliva na zanesljivost združenih podatkov, ki se uporabljajo kot informacije o upravljanju, kot so vrsta revizijskih mnenj in stopnje neupravičenih odhodkov. | EuropeAid bi moral nadaljevati svoja prizadevanja za zagotovitev, da delegacije evidentirajo podatke v revizijo CRIS celovito in pravočasno. | EuropeAid bo nadaljeval s prizadevanji za zagotovitev pravilnega in pravočasnega evidentiranja informacij v revizijo CRIS. |
| 7. | Glede na rezultate pristopa, ki ga je sprejel direktorat, odgovoren za države AKP, bi moral EuropeAid pregledati sistem naknadne kontrole transakcij, da bi ocenil, ali je treba razširiti obseg teh kontrol in ali je taka razširitev izvedljiva (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(f)). | EuropeAid je leta 2009 obseg teh kontrol razširil na skladnost s sporazumi o financiranju in postopki javnih naročil. EuropeAid namerava leta 2010 izvesti splošni pregled svojega pristopa, da bi preučil načine za nadaljnje izboljšanje relevantnosti in uspešnosti takšnih kontrol pri pregledovanju zakonitosti z izkazi povezanih transakcij in kakovosti predhodnih kontrol, ki jih izvajajo odredbodajalci. | EuropeAid bi moral v okviru tega pregleda oceniti stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistema naknadnih kontrol transakcij, ter preučiti relevantnost in izvedljivost letne revizije reprezentativnega statističnega vzorca zaključenih projektov. | Komisija je v začetku leta 2010 začela pregled svoje strategije kontrol (vključno z morebitnim kazalnikom stopnje preostalih napak na podlagi revizije reprezentativnega statističnega vzorca zaprtih projektov), kot je navedeno v odgovorih Komisije na letno poročilo za leto 2008. Leta 2010 bo pripravila sporočilo o dopustnem tveganju napak na področju zunanje pomoči. |
| 8. | EuropeAid bi bi moral še naprej prizadevati podpreti svoje sklepe o upravičenosti do proračunske podpore, tako da strukturirano in formalno prikaže, da ima država članica relevanten program reform za odpravo vseh bistvenih slabosti v doglednem času in da je zavezana njegovemu izvajanju (letno poročilo za leto 2008, odstavek 56(a)). | Sporazumi o financiranju v okviru desetega ERS dajejo jasnejše okvire za oceno splošnih pogojev za upravičenost. V zvezi z merilom, povezanim z upravljanjem javnih financ, se sporazumi o financiranju sklicujejo na ocenjevalne sheme, o katerih so se dogovorili vlade, Komisija in tudi drugi donatorji. Ena od teh shem so okviri za ocenjevanje uspešnosti (PAF), ki naj bi se uporabljali pri skupnih letnih pregledih proračunske podpore. Uporaba takšnih okvirov pri določanju prednostnih ciljev, urnikov in virov informacij, ki bodo uporabljeni, olajšuje formalizirane in strukturirane ocene napredka ter tako spodbuja preglednost sklepov o izplačilu. | Sprejeti so bili ustrezni ukrepi. | Komisija se strinja, da so bile pri okviru odločanja o upravičenosti do proračunske podpore in pogojih za izplačila dosežene velike izboljšave. |
| 9. | EuropeAid bi moral zagotoviti, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju zagotavljali izčrpno in jasno osnovo za oceno spoštovanja plačilnih pogojev (letno poročilo za leto 2008, odstavek 56(b)). | Posebni pogoji, povezani z izplačevanjem spremenljivih tranš, ki temeljijo na uspešnosti, pogosto niso dovolj jasni glede ciljnih vrednosti pri kazalnikih, virov za preverjanje in metod računanja, to pa lahko vpliva na preglednost sklepov o izplačilu. | EuropeAid bi moral zagotoviti, da so v posebnih pogojih za spremenljive tranše, ki temeljijo na uspešnosti, jasno opredeljeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje. | Komisija se zaveda pomembnosti strožjega opredeljevanja ciljev uspešnosti, metod izračunavanja in virov za preverjanje. Temu vprašanju je namenjeno več pozornosti v postopku medsebojnega pregleda EuropeAid (skupina za zagotavljanje kakovosti) pri razmisleku o novih programih. |

Opažanja Sodišča

Analiza Sodišča

Priporočila Sodišča

Odgovor Komisije

1.

Mogoče bi bilo podati jasnejše zaključke o tem, kako rezultati različnih kontrol prispevajo k zagotovilu generalnega direktorja, in razviti ključni kazalnik ocenjenega finančnega učinka napak, ki preostanejo po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol (letno poročilo za leto 2008, odstavek 54).

Letno poročilo o dejavnostih za leto 2009 pošteno predstavlja izvajanje in rezultate vzpostavljenih nadzornih in kontrolnih sistemov. Je jasno in informativno, zlasti zaradi uporabe kvantitativnih kazalnikov. Vendar ne prikazuje jasno, da rezultati različnih kontrol prispevajo k razumnemu zagotovilu generalnega direktorja, da finančni učinek pomanjkljivosti in napak ostaja pod merili pomembnosti, ki so bila določena.

EuropeAid bi moral v okviru načrtovanega pregleda svoje skupne kontrolne strategije razviti ključni kazalnik za ocenjeni finančni učinek napak, ki so preostale po izvedbi vseh predhodnih in naknadnih kontrol.

Komisija je leta 2010 začela preučevati možne metodologije za razvoj ključnega kazalnika za ocenjeni finančni učinek preostalih napak, kot je navedla v svojih odgovorih na letno poročilo za leto 2008.

2.

Predhodne preglede bi bilo treba izboljšati tako, da se večjo pozornost nameni ključnim tveganjem (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(a)).

Še vedno so prisotne slabosti pri preverjanju upravičenosti odhodkov, izračunih zahtevanih zneskov in razpoložljivosti potrebnih dokazil.

EuropeAid bi moral končati in razširjati sklop orodij za finančno poslovodenje, namenjen ugotavljanu tveganja napak pri delovanju na ravni izvajalskih organizacij, izvajalcev in upravičencev, da bi zagotovil ustrezno poznavanje pravil za finančno poslovodenje in upravičenost.

Sklop orodij za finančno poslovodenje bo končan leta 2010 ob ustreznem upoštevanju zadev, ki jih je omenilo Sodišče.

3.

Letni revizijski načrti bi morali biti pripravljeni na podlagi bolj strukturirane analize tveganja in bolj realistične ocene temu namenjenih sredstev (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(b)).

Letni revizijski načrti so bili pripravljeni na podlagi strukturirane ocene tveganja, izvedene po smernicah EuropeAid. Omejeno število uslužbencev v delegacijah omejuje njihovo zmogljivost za izvajanje revizij na podlagi tveganja, saj se prednost namenja obveznim revizijam. Omejeno število negativno vpliva tudi na zamude pri procesu revizijskega razčiščevanja, kar prinaša tveganje, da neupravičenih odhodkov ne bo več mogoče izterjati.

Glede procesa letnega načrtovanja revizij so bili sprejeti zadovoljivi ukrepi.

Komisija se strinja, da so bile pri procesu načrtovanja revizij dosežene velike izboljšave.

4.

Izvajanje letnih revizijskih načrtov bi bilo treba skrbno spremljati vse leto, da se pravočasno odkrijejo večja odstopanja in sprejmejo popravni ukrepi (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(c)).

Osrednje službe EuropeAid, vključno z direktorati, odgovornimi za posamezna geografska območja, redno spremljajo izvajanje. Po potrebi raziščejo odstopanja in sprejmejo popravne ukrepe.

Sprejeti so bili ustrezni ukrepi.

Komisija se strinja, da so bile pri spremljanju izvajanja revizijskih načrtov dosežene velike izboljšave.

5.

Funkcije revizije CRIS bi bilo treba razviti tako, da bi omogočale večjo učinkovitost in uspešnost nadzora revizijskih dejavnosti, analize revizijskih ugotovitev in priporočil ter nadaljenjega ukrepanja po njih (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(d)).

Revizija CRIS ne zagotavlja vedno točnih podatkov o stroških revizij, niti informacij o finančnih popravkih, ki so rezultat revizij.

Zasnovo revizije CRIS bi bilo treba spremeniti tako, da bi zagotavljala informacije o zneskih končnih neupravičenih odhodkov in finančnih popravkov, izvedenih po koncu procesa revizijskega razčiščevanja z revidirancem.

Zaradi izboljšav, ki so bile februarja 2010 uvedene v revizijo CRIS, je treba pred zaključitvijo revizijske evidence navesti znesek neupravičenih odhodkov. Informacije o nalogih za izterjavo, ki so bili izdani po reviziji, so v modulu CRIS za nalog za izterjavo.

6.

EuropeAid bi moral zagotoviti, da delegacije podatke v reviziji CRIS evidentirajo celovito in pravočasno (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(e)).

Kljub opominom osrednjih služb EuropeAid in posodobljenim smernicam podatkov ne evidentirajo pravočasno in v celoti vse delegacije. To vpliva na zanesljivost združenih podatkov, ki se uporabljajo kot informacije o upravljanju, kot so vrsta revizijskih mnenj in stopnje neupravičenih odhodkov.

EuropeAid bi moral nadaljevati svoja prizadevanja za zagotovitev, da delegacije evidentirajo podatke v revizijo CRIS celovito in pravočasno.

EuropeAid bo nadaljeval s prizadevanji za zagotovitev pravilnega in pravočasnega evidentiranja informacij v revizijo CRIS.

7.

Glede na rezultate pristopa, ki ga je sprejel direktorat, odgovoren za države AKP, bi moral EuropeAid pregledati sistem naknadne kontrole transakcij, da bi ocenil, ali je treba razširiti obseg teh kontrol in ali je taka razširitev izvedljiva (letno poročilo za leto 2008, odstavek 55(f)).

EuropeAid je leta 2009 obseg teh kontrol razširil na skladnost s sporazumi o financiranju in postopki javnih naročil. EuropeAid namerava leta 2010 izvesti splošni pregled svojega pristopa, da bi preučil načine za nadaljnje izboljšanje relevantnosti in uspešnosti takšnih kontrol pri pregledovanju zakonitosti z izkazi povezanih transakcij in kakovosti predhodnih kontrol, ki jih izvajajo odredbodajalci.

EuropeAid bi moral v okviru tega pregleda oceniti stroškovno učinkovitost različnih kontrol, zlasti sistema naknadnih kontrol transakcij, ter preučiti relevantnost in izvedljivost letne revizije reprezentativnega statističnega vzorca zaključenih projektov.

Komisija je v začetku leta 2010 začela pregled svoje strategije kontrol (vključno z morebitnim kazalnikom stopnje preostalih napak na podlagi revizije reprezentativnega statističnega vzorca zaprtih projektov), kot je navedeno v odgovorih Komisije na letno poročilo za leto 2008. Leta 2010 bo pripravila sporočilo o dopustnem tveganju napak na področju zunanje pomoči.

8.

EuropeAid bi bi moral še naprej prizadevati podpreti svoje sklepe o upravičenosti do proračunske podpore, tako da strukturirano in formalno prikaže, da ima država članica relevanten program reform za odpravo vseh bistvenih slabosti v doglednem času in da je zavezana njegovemu izvajanju (letno poročilo za leto 2008, odstavek 56(a)).

Sporazumi o financiranju v okviru desetega ERS dajejo jasnejše okvire za oceno splošnih pogojev za upravičenost. V zvezi z merilom, povezanim z upravljanjem javnih financ, se sporazumi o financiranju sklicujejo na ocenjevalne sheme, o katerih so se dogovorili vlade, Komisija in tudi drugi donatorji. Ena od teh shem so okviri za ocenjevanje uspešnosti (PAF), ki naj bi se uporabljali pri skupnih letnih pregledih proračunske podpore. Uporaba takšnih okvirov pri določanju prednostnih ciljev, urnikov in virov informacij, ki bodo uporabljeni, olajšuje formalizirane in strukturirane ocene napredka ter tako spodbuja preglednost sklepov o izplačilu.

Sprejeti so bili ustrezni ukrepi.

Komisija se strinja, da so bile pri okviru odločanja o upravičenosti do proračunske podpore in pogojih za izplačila dosežene velike izboljšave.

9.

EuropeAid bi moral zagotoviti, da bodo vsi prihodnji sporazumi o financiranju zagotavljali izčrpno in jasno osnovo za oceno spoštovanja plačilnih pogojev (letno poročilo za leto 2008, odstavek 56(b)).

Posebni pogoji, povezani z izplačevanjem spremenljivih tranš, ki temeljijo na uspešnosti, pogosto niso dovolj jasni glede ciljnih vrednosti pri kazalnikih, virov za preverjanje in metod računanja, to pa lahko vpliva na preglednost sklepov o izplačilu.

EuropeAid bi moral zagotoviti, da so v posebnih pogojih za spremenljive tranše, ki temeljijo na uspešnosti, jasno opredeljeni kazalniki, cilji, metode izračuna in viri za preverjanje.

Komisija se zaveda pomembnosti strožjega opredeljevanja ciljev uspešnosti, metod izračunavanja in virov za preverjanje. Temu vprašanju je namenjeno več pozornosti v postopku medsebojnega pregleda EuropeAid (skupina za zagotavljanje kakovosti) pri razmisleku o novih programih.

---