# Az Európai Unió C 271E/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2010.271.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 271E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. október 7. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2010.271.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 271E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. október 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. november 12-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 90 E, 2010.4.8.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2009. november 12., csütörtök |
| 2010/C 271E/01 | Progress: 2010-es munkaterv és tevékenységekAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a Progress 2010-es éves munkatervéről és tevékenységeinek szakpolitikai területek szerinti listájáról | 1 |
| 2010/C 271E/02 | EU–Oroszország csúcstalálkozó 2009. november 18-án, StockholmbanAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a 2009. november 18-i, stockholmi EU–Oroszország csúcstalálkozó előkészítéséről | 2 |
| 2010/C 271E/03 | A neurodegeneratív betegségek elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásaAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásáról | 7 |
| 2010/C 271E/04 | Az európai ombudsman tevékenysége (2008)Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása az európai ombudsman 2008. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2009/2088(INI)) | 9 |
| 2010/C 271E/05 | Költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatások a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettelAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettell (2009/2168(INI)) | 14 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2009–20102009. november 12-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 90 E, 2010.4.8.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. november 12., csütörtök

2010/C 271E/01

Progress: 2010-es munkaterv és tevékenységekAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a Progress 2010-es éves munkatervéről és tevékenységeinek szakpolitikai területek szerinti listájáról

1

2010/C 271E/02

EU–Oroszország csúcstalálkozó 2009. november 18-án, StockholmbanAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a 2009. november 18-i, stockholmi EU–Oroszország csúcstalálkozó előkészítéséről

2

2010/C 271E/03

A neurodegeneratív betegségek elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásaAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásáról

7

2010/C 271E/04

Az európai ombudsman tevékenysége (2008)Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása az európai ombudsman 2008. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2009/2088(INI))

9

2010/C 271E/05

Költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatások a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettelAz Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettell (2009/2168(INI))

14

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2009. november 12., csütörtök |
| 2010/C 271E/06 | A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok *Az Európai Parlament 2009. november 12-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS)) | 18 |
| MELLÉKLET | 22 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. november 12., csütörtök

2010/C 271E/06

A külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok *Az Európai Parlament 2009. november 12-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

18

MELLÉKLET

22

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2009–2010 2009. november 12-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 90 E, 2010.4.8. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2009. november 12., csütörtök

| 7.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 271/1

---

2009. november 12., csütörtökProgress: 2010-es munkaterv és tevékenységek

P7_TA(2009)0063

Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a Progress 2010-es éves munkatervéről és tevékenységeinek szakpolitikai területek szerinti listájáról

2010/C 271 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló, 2006. október 24-i 1672/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

tekintettel a Progress 2010-es éves, Bizottság által javasolt munkatervére és tevékenységeinek szakpolitikai területek szerinti listájára,

tekintettel a foglalkoztatási és társadalmi integrációs célú európai mikrofinanszírozási eszköz (Progress mikrofinanszírozási eszköz) megteremtéséről szóló európai parlamenti és tanács határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0333) és a Progress közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program létrehozásáról szóló 1672/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanács határozatra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0340),

tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat 8. cikkére (2),

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Parlament még nem fejezte be a mikrofinanszírozási eszközról szóló bizottsági javaslatok vizsgálatát; mivel a Bizottságnak a mikrofinanszírozási eszközről szóló jogalkotási folyamat lezárultáig tartózkodnia kell a Progress pénzügyi keretét érintő egyedi intézkedések elfogadásától, |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament még nem fejezte be a mikrofinanszírozási eszközról szóló bizottsági javaslatok vizsgálatát; mivel a Bizottságnak a mikrofinanszírozási eszközről szóló jogalkotási folyamat lezárultáig tartózkodnia kell a Progress pénzügyi keretét érintő egyedi intézkedések elfogadásától,

| 1. | ellenzi a Progress 2010-es éves, Bizottság által javasolt munkatervének és tevékenységei szakpolitikai területek szerinti listájának elfogadását; |
| --- | --- |

1.

ellenzi a Progress 2010-es éves, Bizottság által javasolt munkatervének és tevékenységei szakpolitikai területek szerinti listájának elfogadását;

| 2. | úgy véli, hogy az éves terv tervezete túllépi az 1999/468/EK határozatban meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az éves terv tervezete túllépi az 1999/468/EK határozatban meghatározott végrehajtási hatásköröket;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az éves terv tervezetét, és nyújtson be újat a bizottságnak, mihelyt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodásra jutott a Bizottságnak a mikrofinanszírozási eszközről szóló javaslatával kapcsolatban (COM(2009)0333) és az 1672/2006/EK határozat módosítására irányuló bizottsági javaslattal kapcsolatban (COM(2009)0340); |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza az éves terv tervezetét, és nyújtson be újat a bizottságnak, mihelyt az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodásra jutott a Bizottságnak a mikrofinanszírozási eszközről szóló javaslatával kapcsolatban (COM(2009)0333) és az 1672/2006/EK határozat módosítására irányuló bizottsági javaslattal kapcsolatban (COM(2009)0340);

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 315., 2006.11.15., 1. o.

(2)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

---

| 7.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 271/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 271/2

---

2009. november 12., csütörtökEU–Oroszország csúcstalálkozó 2009. november 18-án, Stockholmban

P7_TA(2009)0064

Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a 2009. november 18-i, stockholmi EU–Oroszország csúcstalálkozó előkészítéséről

2010/C 271 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről az Orosz Föderáció közötti meglévő partnerségi és együttműködési megállapodásra (1) (PEM), valamint az új EU–Oroszország szerződésről 2008-ban megkezdett tárgyalásokra,

tekintettel az EU-nak és Oroszországnak a 2003. május 31-én, Szentpéterváron tartott 11. EU–Oroszország csúcstalálkozót követően kiadott közös nyilatkozatban meghatározott azon célkitűzésére, hogy létrehozzanak egy közös gazdasági térséget, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének közös térségét, a külső biztonság területén folytatandó együttműködés közös térségét, valamint a kutatás és oktatás - beleértve a kulturális aspektusokat is - közös térségét (négy közös térség),

tekintettel az Oroszországról és az EU-Oroszország kapcsolatokról szóló korábbi jelentéseire és állásfoglalásaira, különösen az oroszországi emberi jogi aktivisták meggyilkolásáról szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (2), az energiabiztonság külső aspektusairól szóló, 2009. szeptember 17-i állásfoglalására (3), valamint a 2008. június 26–27-én, Hanti-Manszijszkban tartott EU–Oroszország csúcstalálkozóról szóló, 2008. június 19-i állásfoglalására (4),

tekintettel az EU–Oroszország Parlamenti Együttműködési Bizottság által, a 2009. február 16–17-én, Brüsszelben tartott 11. ülését követően kiadott záró nyilatkozatra és ajánlásokra,

tekintettel az EU–Oroszország Állandó Partnerségi Tanács 2009. október 19-én, Brüsszelben tartott ülésének eredményeire,

tekintettel az EU-Oroszország emberi jogi konzultációkra,

tekintettel a 2009. november 18-án, Stockholmban tartandó következő EU–Oroszország csúcstalálkozó napirendtervezetére,

tekintettel eljárási szabályzatának 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatok az elmúlt évtizedben egyenletesen fejlődtek, ami mély és átfogó gazdasági integrációhoz és kölcsönös függőséghez vezetett, amely a jövőben biztosan még tovább fog erősödni, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU és Oroszország közötti kapcsolatok az elmúlt évtizedben egyenletesen fejlődtek, ami mély és átfogó gazdasági integrációhoz és kölcsönös függőséghez vezetett, amely a jövőben biztosan még tovább fog erősödni,

| B. | mivel az EU és Oroszország közötti új, általános együttműködési megállapodás megkötése – amire irányuló tárgyalások hatodik fordulójára 2009. októberben került sor, a következő fordulót pedig 2009. december közepére tűzték ki – továbbra is kiemelkedő jelentőséggel bír a két partner közötti együttműködés továbbfejlesztése és fokozása szempontjából, |
| --- | --- |

B.

mivel az EU és Oroszország közötti új, általános együttműködési megállapodás megkötése – amire irányuló tárgyalások hatodik fordulójára 2009. októberben került sor, a következő fordulót pedig 2009. december közepére tűzték ki – továbbra is kiemelkedő jelentőséggel bír a két partner közötti együttműködés továbbfejlesztése és fokozása szempontjából,

| C. | mivel az EU és Oroszország – amely tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának – közös felelősséget visel a globális stabilitás fenntartásáért, és mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi kapcsolatok különösen fontosak Európa stabilitására, biztonságára és virágzására nézve, |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Oroszország – amely tagja az ENSZ Biztonsági Tanácsának – közös felelősséget visel a globális stabilitás fenntartásáért, és mivel az EU és Oroszország közötti megerősített együttműködés és jószomszédi kapcsolatok különösen fontosak Európa stabilitására, biztonságára és virágzására nézve,

| D. | mivel Oroszországnak a Világkereskedelmi Szervezethez (WTO) történő csatlakozása jelentős mértékben hozzájárulna az EU és Oroszország közötti gazdasági kapcsolatok további javításához, feltéve, hogy Oroszország kötelezettséget vállal a WTO kötelezettségvállalások és kötelezettségek maradéktalan teljesítésére, és megnyitná az utat egy mély és átfogó gazdasági integrációs megállapodás előtt a két partner között, a valódi viszonosság alapján, |
| --- | --- |

D.

mivel Oroszországnak a Világkereskedelmi Szervezethez (WTO) történő csatlakozása jelentős mértékben hozzájárulna az EU és Oroszország közötti gazdasági kapcsolatok további javításához, feltéve, hogy Oroszország kötelezettséget vállal a WTO kötelezettségvállalások és kötelezettségek maradéktalan teljesítésére, és megnyitná az utat egy mély és átfogó gazdasági integrációs megállapodás előtt a két partner között, a valódi viszonosság alapján,

| E. | mivel az energiaellátás biztonsága jelenti az egyik legnagyobb kihívást Európa számára és az Oroszországgal folytatott együttműködés egyik fő területét; mivel közös erőfeszítésekre van szükség mind a már meglévő, mind a továbbfejlesztendő energiaszállító rendszerek teljes körű és hatékony kihasználásához; mivel Oroszország közelmúltbeli döntése, hogy visszavonja aláírását az Energia Charta Szerződéstől (ECT), tovább bonyolítja a kapcsolatokat e területen, és aggályokat vet fel a folyamatban lévő energia-párbeszédet és a jövőbeli fejleményeket illetően; és mivel az EU-nak az Oroszországból importált fosszilis üzemanyagoktól való súlyos függősége azzal fenyeget, hogy aláássa egy kiegyensúlyozott, koherens és értékorientált európai megközelítés kialakítását Oroszországgal kapcsolatban, |
| --- | --- |

E.

mivel az energiaellátás biztonsága jelenti az egyik legnagyobb kihívást Európa számára és az Oroszországgal folytatott együttműködés egyik fő területét; mivel közös erőfeszítésekre van szükség mind a már meglévő, mind a továbbfejlesztendő energiaszállító rendszerek teljes körű és hatékony kihasználásához; mivel Oroszország közelmúltbeli döntése, hogy visszavonja aláírását az Energia Charta Szerződéstől (ECT), tovább bonyolítja a kapcsolatokat e területen, és aggályokat vet fel a folyamatban lévő energia-párbeszédet és a jövőbeli fejleményeket illetően; és mivel az EU-nak az Oroszországból importált fosszilis üzemanyagoktól való súlyos függősége azzal fenyeget, hogy aláássa egy kiegyensúlyozott, koherens és értékorientált európai megközelítés kialakítását Oroszországgal kapcsolatban,

| F. | mivel rendkívül fontos, hogy az EU egységesen lépjen fel, határozott belső szolidaritást mutasson, közös álláspontot fogadjon el, és tartózkodjon a hajlandónak mutatkozó tagállamokkal való kétoldalú kapcsolatok megerősítésére irányuló orosz ajánlatok elfogadásától; mivel az EU Oroszországgal való kapcsolatainak kölcsönös érdekeken és a közös értékeken kell alapulniuk, |
| --- | --- |

F.

mivel rendkívül fontos, hogy az EU egységesen lépjen fel, határozott belső szolidaritást mutasson, közös álláspontot fogadjon el, és tartózkodjon a hajlandónak mutatkozó tagállamokkal való kétoldalú kapcsolatok megerősítésére irányuló orosz ajánlatok elfogadásától; mivel az EU Oroszországgal való kapcsolatainak kölcsönös érdekeken és a közös értékeken kell alapulniuk,

| G. | mivel még mindig komoly aggály övezi az oroszországi fejleményeket a demokráciát, az emberi jogokat, a bíróságok függetlenségét, a média feletti fokozott állami ellenőrzést, az újságírók és az emberi jogi jogvédők meggyilkolásáért felelős személyek felkutatása terén a rendőrség és az igazságszolgáltatási hatóságok sikertelenségét, az ellenzékkel szemben hozott elnyomó intézkedéseket, a jognak a hatóságok általi szelektív alkalmazását és a választások – beleértve a 2009. október 11-én tartott regionális és helyi választásokat is – tisztaságát illetően; mivel az Orosz Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, és mivel az Európai Parlamentnek a gondolkodás szabadságáért járó Szaharov-díját 2009-ben a Memorial orosz polgárjogi jogvédő szervezetnek és képviselőinek ítélték oda, |
| --- | --- |

G.

mivel még mindig komoly aggály övezi az oroszországi fejleményeket a demokráciát, az emberi jogokat, a bíróságok függetlenségét, a média feletti fokozott állami ellenőrzést, az újságírók és az emberi jogi jogvédők meggyilkolásáért felelős személyek felkutatása terén a rendőrség és az igazságszolgáltatási hatóságok sikertelenségét, az ellenzékkel szemben hozott elnyomó intézkedéseket, a jognak a hatóságok általi szelektív alkalmazását és a választások – beleértve a 2009. október 11-én tartott regionális és helyi választásokat is – tisztaságát illetően; mivel az Orosz Föderáció az Európa Tanács és az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) teljes jogú tagja, és így elkötelezte magát a demokrácia alapelvei és az emberi jogok tiszteletben tartása mellett, és mivel az Európai Parlamentnek a gondolkodás szabadságáért járó Szaharov-díját 2009-ben a Memorial orosz polgárjogi jogvédő szervezetnek és képviselőinek ítélték oda,

| H. | mivel az EU és Oroszország együtt aktív szerepet játszhatna, illetve kellene játszatnia a béke és a stabilitás megteremtésében az európai kontinensen, különösen a közös szomszédságban, és együtt kell működniük Oroszország és Grúzia és szakadár régiói, Dél-Oszétia és Abházia közötti, valamint a Hegyi-Karabahban és Transznyisztriában fennálló konfliktusok nemzetközi jognak megfelelő, békés rendezésének elérése érdekében; mivel Oroszországnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a szomszédos országok politikai és gazdasági önrendelkezéshez való jogát, |
| --- | --- |

H.

mivel az EU és Oroszország együtt aktív szerepet játszhatna, illetve kellene játszatnia a béke és a stabilitás megteremtésében az európai kontinensen, különösen a közös szomszédságban, és együtt kell működniük Oroszország és Grúzia és szakadár régiói, Dél-Oszétia és Abházia közötti, valamint a Hegyi-Karabahban és Transznyisztriában fennálló konfliktusok nemzetközi jognak megfelelő, békés rendezésének elérése érdekében; mivel Oroszországnak teljes mértékben tiszteletben kell tartania a szomszédos országok politikai és gazdasági önrendelkezéshez való jogát,

| I. | mivel 2009. október 19-én Oroszország és az Egyesült Államok újrakezdte a Stratégiai Fegyverzetcsökkentési Szerződés (START) helyébe lépő új megállapodás kidolgozására irányuló tárgyalásokat Genfben, ami az USA-Oroszország kapcsolatokban az Obama-adminisztráció által bejelentett enyhülés első kézzelfogható lépését jelenti; mivel 2009. október 23-án az Egyesült Államok védelmi minisztere, Robert Gates a pozsonyi NATO miniszteri találkozót követően tartott sajtótájékoztatón elmondta, hogy az Oroszország által közös használatra javasolt gabalai és armaviri orosz radarállomások valóban előnyösnek bizonyulhatnak az európai átfogó rakétavédelmi rendszer számára, amelyet jelenleg alakít ki az Egyesült Államok, megnyitva ezzel annak lehetőségét, hogy az USA, a NATO és Oroszország partnerekké váljanak egy közös rakétavédelmi rendszer kiépítésében; és mivel 2009. szeptember 18. és október 5. között Oroszország és Belarusz olyan stratégiai manővereket hajtottak végre, amelyek megfeleltek ugyan az EBESZ 1999-es bécsi dokumentumában rögzített eljárásoknak, de komoly aggályokat vetettek fel az Oroszország és az Európai Unió közötti jó együttműködés és kölcsönös tisztelet szellemével való összeegyeztethetőségüket illetően, |
| --- | --- |

I.

mivel 2009. október 19-én Oroszország és az Egyesült Államok újrakezdte a Stratégiai Fegyverzetcsökkentési Szerződés (START) helyébe lépő új megállapodás kidolgozására irányuló tárgyalásokat Genfben, ami az USA-Oroszország kapcsolatokban az Obama-adminisztráció által bejelentett enyhülés első kézzelfogható lépését jelenti; mivel 2009. október 23-án az Egyesült Államok védelmi minisztere, Robert Gates a pozsonyi NATO miniszteri találkozót követően tartott sajtótájékoztatón elmondta, hogy az Oroszország által közös használatra javasolt gabalai és armaviri orosz radarállomások valóban előnyösnek bizonyulhatnak az európai átfogó rakétavédelmi rendszer számára, amelyet jelenleg alakít ki az Egyesült Államok, megnyitva ezzel annak lehetőségét, hogy az USA, a NATO és Oroszország partnerekké váljanak egy közös rakétavédelmi rendszer kiépítésében; és mivel 2009. szeptember 18. és október 5. között Oroszország és Belarusz olyan stratégiai manővereket hajtottak végre, amelyek megfeleltek ugyan az EBESZ 1999-es bécsi dokumentumában rögzített eljárásoknak, de komoly aggályokat vetettek fel az Oroszország és az Európai Unió közötti jó együttműködés és kölcsönös tisztelet szellemével való összeegyeztethetőségüket illetően,

| 1. | megerősíti meggyőződését, hogy továbbra is Oroszország az Európai Unió egyik legfontosabb partnere a fenntartható együttműködés kialakításában, mivel nem csak gazdasági és kereskedelmi érdekeik közösek, hanem az a célkitűzésük is, hogy szorosan működjenek együtt globális szinten és a közös szomszédságban is, a nemzetközi jog alapján; |
| --- | --- |

1.

megerősíti meggyőződését, hogy továbbra is Oroszország az Európai Unió egyik legfontosabb partnere a fenntartható együttműködés kialakításában, mivel nem csak gazdasági és kereskedelmi érdekeik közösek, hanem az a célkitűzésük is, hogy szorosan működjenek együtt globális szinten és a közös szomszédságban is, a nemzetközi jog alapján;

| 2. | megjegyzi, hogy a stockholmi csúcstalálkozó a széles körű gazdasági együttműködésre fog összpontosítani, különös tekintettel a pénzügyi és gazdasági válság hatásaira és megfékezésük módszereire, továbbá a 2009. decemberi, koppenhágai éghajlat-változási konferencia előkészítésére, az energia és az energiabiztonság aspektusaira, a további vízumliberalizációról szóló vitákra és az új, kétoldalú megerősített együttműködési megállapodásról folyó tárgyalások előrehaladására, valamint egy sor nemzetközi kérdés - így például az iráni nukleáris program és a közel-keleti békefolyamat - kezelésére; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy a stockholmi csúcstalálkozó a széles körű gazdasági együttműködésre fog összpontosítani, különös tekintettel a pénzügyi és gazdasági válság hatásaira és megfékezésük módszereire, továbbá a 2009. decemberi, koppenhágai éghajlat-változási konferencia előkészítésére, az energia és az energiabiztonság aspektusaira, a további vízumliberalizációról szóló vitákra és az új, kétoldalú megerősített együttműködési megállapodásról folyó tárgyalások előrehaladására, valamint egy sor nemzetközi kérdés - így például az iráni nukleáris program és a közel-keleti békefolyamat - kezelésére;

| 3. | támogatását nyilvánítja ki az Oroszországgal való jövőbeli kapcsolatok pragmatikus módon történő fejlesztése iránt, összpontosítván a négy közös térségen alapuló folyamatban lévő együttműködésre, egy új, általános együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalásokra és az eddig megszületett kötelezettségvállalások és megállapodások végrehajtására; de megismétli határozott támogatását egy olyan új megállapodás iránt, amely túllép a pusztán gazdasági együttműködésen, és felöleli a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi és alapvető jogok tiszteletben tartásának területeit is; |
| --- | --- |

3.

támogatását nyilvánítja ki az Oroszországgal való jövőbeli kapcsolatok pragmatikus módon történő fejlesztése iránt, összpontosítván a négy közös térségen alapuló folyamatban lévő együttműködésre, egy új, általános együttműködési megállapodásra irányuló tárgyalásokra és az eddig megszületett kötelezettségvállalások és megállapodások végrehajtására; de megismétli határozott támogatását egy olyan új megállapodás iránt, amely túllép a pusztán gazdasági együttműködésen, és felöleli a demokrácia, a jogállamiság, valamint az emberi és alapvető jogok tiszteletben tartásának területeit is;

| 4. | megismétli támogatását azon célkitűzés iránt, hogy Oroszország csatlakozzon a WTO-hoz, ami kiegyenlített feltételeket fog teremteni az üzleti közösségek számára mindkét oldalon, és nagyban elő fogja segíteni a modern, diverzifikált és csúcstechnológiát alkalmazó gazdaság kialakítására irányuló orosz erőfeszítéseket; felhívja Oroszországot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a csatlakozási folyamat útjában álló fennmaradó akadályok - nevezetesen az orosz exportvámok, az Oroszországon áthaladó árukra kirótt vasúti díjak szintje, az áruszállító járművekre kirótt úthasználati díjak, valamint a hús-, tej- és növényi termékek importjára vonatkozó korlátozások - megszüntetése érdekében, amit követően az EU-nak tárgyalásokat kell kezdenie egy szabadkereskedelmi megállapodásról az Orosz Föderációval; hatékonyabb politikák végrehajtására számít számos megoldatlan kérdésben, mint például a szellemi tulajdonjogok, a radioaktív hulladék, a nukleáris biztonság, az EU állampolgároknak biztosítandó munkavállalási engedélyek, stb. ügyében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az orosz hatóságok biztosítsák, hogy az EU kereskedelmi partnerekkel és befektetőkkel szemben ne alkalmazzanak semmiféle diszkriminatív gyakorlatot, továbbá vizsgálják felül a gazdasági válság kezelése érdekében hozott intézkedéseket, összhangban a közelmúltbeli G20 csúcstalálkozón tett vállalással; sajnálja, hogy Oroszország még mindig nem teljesíti a Szibéria feletti átrepülési díjak fokozatos megszüntetésével kapcsolatos kötelezettségvállalását, és felhívja Oroszországot, hogy írja alá a 2007-es, szamarai csúcstalálkozón e kérdésben elért megállapodást; ezzel összefüggésben üdvözli Oroszország, Belarusz és Kazahsztán azon közelmúltbeli döntését, hogy letesznek arról, hogy egységes vámunióként csatlakozzanak a WTO-hoz, ami évekkel meghosszabbíthatta volna a tárgyalásokat; |
| --- | --- |

4.

megismétli támogatását azon célkitűzés iránt, hogy Oroszország csatlakozzon a WTO-hoz, ami kiegyenlített feltételeket fog teremteni az üzleti közösségek számára mindkét oldalon, és nagyban elő fogja segíteni a modern, diverzifikált és csúcstechnológiát alkalmazó gazdaság kialakítására irányuló orosz erőfeszítéseket; felhívja Oroszországot, hogy tegye meg a szükséges lépéseket a csatlakozási folyamat útjában álló fennmaradó akadályok - nevezetesen az orosz exportvámok, az Oroszországon áthaladó árukra kirótt vasúti díjak szintje, az áruszállító járművekre kirótt úthasználati díjak, valamint a hús-, tej- és növényi termékek importjára vonatkozó korlátozások - megszüntetése érdekében, amit követően az EU-nak tárgyalásokat kell kezdenie egy szabadkereskedelmi megállapodásról az Orosz Föderációval; hatékonyabb politikák végrehajtására számít számos megoldatlan kérdésben, mint például a szellemi tulajdonjogok, a radioaktív hulladék, a nukleáris biztonság, az EU állampolgároknak biztosítandó munkavállalási engedélyek, stb. ügyében; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az orosz hatóságok biztosítsák, hogy az EU kereskedelmi partnerekkel és befektetőkkel szemben ne alkalmazzanak semmiféle diszkriminatív gyakorlatot, továbbá vizsgálják felül a gazdasági válság kezelése érdekében hozott intézkedéseket, összhangban a közelmúltbeli G20 csúcstalálkozón tett vállalással; sajnálja, hogy Oroszország még mindig nem teljesíti a Szibéria feletti átrepülési díjak fokozatos megszüntetésével kapcsolatos kötelezettségvállalását, és felhívja Oroszországot, hogy írja alá a 2007-es, szamarai csúcstalálkozón e kérdésben elért megállapodást; ezzel összefüggésben üdvözli Oroszország, Belarusz és Kazahsztán azon közelmúltbeli döntését, hogy letesznek arról, hogy egységes vámunióként csatlakozzanak a WTO-hoz, ami évekkel meghosszabbíthatta volna a tárgyalásokat;

| 5. | érdeklődéssel követi az Európai Unió és Oroszország között folyamatban lévő párbeszédet a további vízumliberalizációról; további együttműködésre hív fel az illegális bevándorlás, a határátkelőhelyeken való ellenőrzés javítása, valamint a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos információcsere terén; hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Oroszország megfeleljen a beutazási vízumok eltörléséről tárgyalások útján a két oldal között létrejövő bármely megállapodásban meghatározott valamennyi feltételnek, és így megelőzzék a biztonság bármiféle megsértését Európában; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a magánszemélyek közötti kapcsolatok fontosságát és azok kedvező hatását az EU-Oroszország kapcsolatok fejlődésére nézve; |
| --- | --- |

5.

érdeklődéssel követi az Európai Unió és Oroszország között folyamatban lévő párbeszédet a további vízumliberalizációról; további együttműködésre hív fel az illegális bevándorlás, a határátkelőhelyeken való ellenőrzés javítása, valamint a terrorizmussal és a szervezett bűnözéssel kapcsolatos információcsere terén; hangsúlyozza, hogy a Tanácsnak és a Bizottságnak biztosítania kell, hogy Oroszország megfeleljen a beutazási vízumok eltörléséről tárgyalások útján a két oldal között létrejövő bármely megállapodásban meghatározott valamennyi feltételnek, és így megelőzzék a biztonság bármiféle megsértését Európában; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a magánszemélyek közötti kapcsolatok fontosságát és azok kedvező hatását az EU-Oroszország kapcsolatok fejlődésére nézve;

| 6. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kettőzzék meg az EU-Oroszország határátkelőhelyeken felmerülő problémák megoldására irányuló erőfeszítéseiket, vegyenek részt konkrét projektekben, továbbá teljes mértékben használják ki az új szomszédsági és partnerségi eszközt és a határon átnyúló együttműködésre szánt Interreg közösségi kezdeményezés pénzeszközeit; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kettőzzék meg az EU-Oroszország határátkelőhelyeken felmerülő problémák megoldására irányuló erőfeszítéseiket, vegyenek részt konkrét projektekben, továbbá teljes mértékben használják ki az új szomszédsági és partnerségi eszközt és a határon átnyúló együttműködésre szánt Interreg közösségi kezdeményezés pénzeszközeit;

| 7. | örömmel tekint az energiabiztonsági korai előrejelző mechanizmus létrehozásáról szóló, az értesítést, a konzultációt és a végrehajtást szabályozó megállapodásnak az Európai Unió és Oroszország közötti aláírása elébe, továbbá felhívja a svéd elnökséget és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az orosz hatóságokkal, a Gazprommal, az ukrán hatóságokkal és a Naftohaz Ukrajnival az utóbbi években előfordult ellátási megszakítások megismétlődésének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

7.

örömmel tekint az energiabiztonsági korai előrejelző mechanizmus létrehozásáról szóló, az értesítést, a konzultációt és a végrehajtást szabályozó megállapodásnak az Európai Unió és Oroszország közötti aláírása elébe, továbbá felhívja a svéd elnökséget és a Bizottságot, hogy működjenek együtt az orosz hatóságokkal, a Gazprommal, az ukrán hatóságokkal és a Naftohaz Ukrajnival az utóbbi években előfordult ellátási megszakítások megismétlődésének megelőzése érdekében;

| 8. | aláhúzza az energiaügyi együttműködés kölcsönös fontosságát Oroszország és az EU számára, mivel az potenciális lehetőséget jelent további kereskedelmi és gazdasági együttműködésre közöttük; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös függőség és az átláthatóság elveinek kell ezen együttműködés alapját képezniük, a piacokhoz, infrastruktúrához és beruházáshoz való egyenlő hozzáféréssel együtt; kéri a svéd elnökséget, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy használják fel a csúcstalálkozót arra, hogy egyértelművé tegyék az orosz fél számára azokat a fokozott belső energiaszolidaritási intézkedéseket, amelyeket az Unió hoz, valamint azon hosszú távú, kölcsönösen negatív következményeket, amelyeket az energiaellátási problémák okozhatnak; felhívja Oroszországot, hogy haladéktalanul építse be nemzeti jogába az átláthatóságra és a nyilvános elszámoltathatóságra vonatkozó legjobb nemzetközi gyakorlatokat, és írja alá az 1991-es Espoo Egyezményt (az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról); |
| --- | --- |

8.

aláhúzza az energiaügyi együttműködés kölcsönös fontosságát Oroszország és az EU számára, mivel az potenciális lehetőséget jelent további kereskedelmi és gazdasági együttműködésre közöttük; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös függőség és az átláthatóság elveinek kell ezen együttműködés alapját képezniük, a piacokhoz, infrastruktúrához és beruházáshoz való egyenlő hozzáféréssel együtt; kéri a svéd elnökséget, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy használják fel a csúcstalálkozót arra, hogy egyértelművé tegyék az orosz fél számára azokat a fokozott belső energiaszolidaritási intézkedéseket, amelyeket az Unió hoz, valamint azon hosszú távú, kölcsönösen negatív következményeket, amelyeket az energiaellátási problémák okozhatnak; felhívja Oroszországot, hogy haladéktalanul építse be nemzeti jogába az átláthatóságra és a nyilvános elszámoltathatóságra vonatkozó legjobb nemzetközi gyakorlatokat, és írja alá az 1991-es Espoo Egyezményt (az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról);

| 9. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Energia Charta Szerződés és az ahhoz csatolt, Tranzitjegyzőkönyv alapelvei kerüljenek be az EU és Oroszország közötti új PEM-be; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Energia Charta Szerződés és az ahhoz csatolt, Tranzitjegyzőkönyv alapelvei kerüljenek be az EU és Oroszország közötti új PEM-be;

| 10. | hangsúlyozza, hogy az EU és Orosz Föderáció között kialakuló infrastruktúra-összeköttetések kölcsönösen előnyösek, és ezért támogatandók, és a gazdasági és környezetvédelmi költségek minimalizálására kell alapozni őket; határozottan arra bátorítja Oroszországot, hogy az EU-val folyó, energiával kapcsolatos együttműködési projektekben tartsa magát az Energia Charta Szerződésben megfogalmazott alapelvekhez; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy az EU és Orosz Föderáció között kialakuló infrastruktúra-összeköttetések kölcsönösen előnyösek, és ezért támogatandók, és a gazdasági és környezetvédelmi költségek minimalizálására kell alapozni őket; határozottan arra bátorítja Oroszországot, hogy az EU-val folyó, energiával kapcsolatos együttműködési projektekben tartsa magát az Energia Charta Szerződésben megfogalmazott alapelvekhez;

| 11. | elismeri, hogy ahhoz, hogy 50:50 esélyünk legyen az éghajlatváltozás legfeljebb +2 °C-ra történő korlátozására, a fejlett ipari országok kibocsátását legalább 80–95 %-kal kell csökkenteni 2050-ig az 1990-es szintekhez képest; aláhúzza a fejlett országok különleges felelősségét abban, hogy a kibocsátás-csökkentés terén vezető szerepet vállaljanak, és úgy véli, hogy szükség van a fejlett ipari országok globális kibocsátásának az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) által ajánlott 25–40 %-os tartomány felső határának megfelelő csökkentésére 2020-ig; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy valamennyi fejlett ipari országnak olyan célokat kell elfogadnia, amelyek a jelenlegi kibocsátási szintek ambiciózus csökkentését követelik meg, és felhívja Oroszországot, hogy vizsgálja felül a növekvő kibocsátási célra irányuló kérését, jelentős mérséklési potenciájának és az IPCC ajánlásainak megfelelően, a gyors megállapodás elősegítése céljából Koppenhágában; |
| --- | --- |

11.

elismeri, hogy ahhoz, hogy 50:50 esélyünk legyen az éghajlatváltozás legfeljebb +2 °C-ra történő korlátozására, a fejlett ipari országok kibocsátását legalább 80–95 %-kal kell csökkenteni 2050-ig az 1990-es szintekhez képest; aláhúzza a fejlett országok különleges felelősségét abban, hogy a kibocsátás-csökkentés terén vezető szerepet vállaljanak, és úgy véli, hogy szükség van a fejlett ipari országok globális kibocsátásának az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) által ajánlott 25–40 %-os tartomány felső határának megfelelő csökkentésére 2020-ig; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy valamennyi fejlett ipari országnak olyan célokat kell elfogadnia, amelyek a jelenlegi kibocsátási szintek ambiciózus csökkentését követelik meg, és felhívja Oroszországot, hogy vizsgálja felül a növekvő kibocsátási célra irányuló kérését, jelentős mérséklési potenciájának és az IPCC ajánlásainak megfelelően, a gyors megállapodás elősegítése céljából Koppenhágában;

| 12. | hangsúlyozza, hogy Oroszországnak maradéktalanul támogatnia kell a Kiotó utáni időszakra vonatkozó, kötelező érvényű éghajlat-változási célokat; felhívja az elnökséget, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy intenzíven működjenek együtt az orosz féllel annak biztosítása érdekében, hogy a 2009. decemberi, koppenhágai éghajlat-változási konferencián ambiciózus és átfogó globális megállapodás szülessen, amely megakadályozza, hogy a globális felmelegedés veszélyes szinteket érjen el; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy Oroszországnak maradéktalanul támogatnia kell a Kiotó utáni időszakra vonatkozó, kötelező érvényű éghajlat-változási célokat; felhívja az elnökséget, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy intenzíven működjenek együtt az orosz féllel annak biztosítása érdekében, hogy a 2009. decemberi, koppenhágai éghajlat-változási konferencián ambiciózus és átfogó globális megállapodás szülessen, amely megakadályozza, hogy a globális felmelegedés veszélyes szinteket érjen el;

| 13. | hangsúlyozza az emberi jogokról szóló folyamatos eszmecserék fontosságát Oroszországgal, az EU-Oroszország emberi jogi konzultációk részeként, különös tekintettel az orosz hatóságok által az emberi jogi jogvédők biztonsága és a sajtószabadság érdekében tett lépésekre, és felhív ezen ülések formátumának javítására, hatékonyságuk fokozása érdekében, különös figyelmet szentelve a rasszizmus és idegengyűlölet elleni közös fellépésnek, továbbá a folyamat megnyitására az Európai Parlamenttől, a Dumától és az emberi jogi NGO-któl származó hatékony input számára, függetlenül attól, hogy a párbeszédre Oroszországban vagy egy EU tagállamban kerül-e sor; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogok védelme kulcsfontosságú kérdés legyen az EU–Oroszország csúcstalálkozó napirendjén, és szerves részét képezze az új EU–Oroszország együttműködési megállapodásnak; ismételten kéri az orosz hatóságokat, hogy gondoskodjanak Natalja Jesztyemirova, Andrej Kulagin, Zarema Szadulajeva, Alik Dzsabrailov, Maksarip Ausev, Sztaniszlav Markelov, Anasztázia Baburova és Anna Politkovszkaja gyilkosainak megtalálásáról és igazságszolgáltatás elé állításáról; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza az emberi jogokról szóló folyamatos eszmecserék fontosságát Oroszországgal, az EU-Oroszország emberi jogi konzultációk részeként, különös tekintettel az orosz hatóságok által az emberi jogi jogvédők biztonsága és a sajtószabadság érdekében tett lépésekre, és felhív ezen ülések formátumának javítására, hatékonyságuk fokozása érdekében, különös figyelmet szentelve a rasszizmus és idegengyűlölet elleni közös fellépésnek, továbbá a folyamat megnyitására az Európai Parlamenttől, a Dumától és az emberi jogi NGO-któl származó hatékony input számára, függetlenül attól, hogy a párbeszédre Oroszországban vagy egy EU tagállamban kerül-e sor; ragaszkodik ahhoz, hogy az emberi jogok védelme kulcsfontosságú kérdés legyen az EU–Oroszország csúcstalálkozó napirendjén, és szerves részét képezze az új EU–Oroszország együttműködési megállapodásnak; ismételten kéri az orosz hatóságokat, hogy gondoskodjanak Natalja Jesztyemirova, Andrej Kulagin, Zarema Szadulajeva, Alik Dzsabrailov, Maksarip Ausev, Sztaniszlav Markelov, Anasztázia Baburova és Anna Politkovszkaja gyilkosainak megtalálásáról és igazságszolgáltatás elé állításáról;

| 14. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kövessék éber figyelemmel a Jukosz kőolajipari vállalat volt vezetője, Mihail Hodorkovszkij most zajló második perét, amely eddig sem szűkölködött az eljárási szabályok durva megsértéseiben; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy lépjenek fel az önkényesség ellen, tartsák tiszteletben a jogállamiságot, és ne használják az igazságszolgáltatást a politika eszközeként; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy kövessék éber figyelemmel a Jukosz kőolajipari vállalat volt vezetője, Mihail Hodorkovszkij most zajló második perét, amely eddig sem szűkölködött az eljárási szabályok durva megsértéseiben; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy lépjenek fel az önkényesség ellen, tartsák tiszteletben a jogállamiságot, és ne használják az igazságszolgáltatást a politika eszközeként;

| 15. | lítéli Maksarip Ausev, egy népszerű emberi jogi aktivista és ellenzéki személy brutális meggyilkolását, akit Ingusföldön lőttek agyon; felhívja különösen az orosz hatóságokat, hogy fogadjanak el megelőző védelmi intézkedéseket az emberi jogi jogvédők tekintetében, így például nyomozás megindítását, mihelyt a velük szembeni fenyegetések az ügyészség és az igazságszolgáltatási rendszer tudomására jutnak; |
| --- | --- |

15.

lítéli Maksarip Ausev, egy népszerű emberi jogi aktivista és ellenzéki személy brutális meggyilkolását, akit Ingusföldön lőttek agyon; felhívja különösen az orosz hatóságokat, hogy fogadjanak el megelőző védelmi intézkedéseket az emberi jogi jogvédők tekintetében, így például nyomozás megindítását, mihelyt a velük szembeni fenyegetések az ügyészség és az igazságszolgáltatási rendszer tudomására jutnak;

| 16. | felhívja az orosz hatóságokat, hogy tartsák be az Emberi Jogok Európai Bíróságának valamennyi ítéletét, és a lehető leghamarabb ratifikálják az e testület reformjáról szóló jegyzőkönyvet; elvárja a Dumától, hogy ratifikálja az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez csatolt 14. kiegészítő jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

16.

felhívja az orosz hatóságokat, hogy tartsák be az Emberi Jogok Európai Bíróságának valamennyi ítéletét, és a lehető leghamarabb ratifikálják az e testület reformjáról szóló jegyzőkönyvet; elvárja a Dumától, hogy ratifikálja az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez csatolt 14. kiegészítő jegyzőkönyvet;

| 17. | felhívja a svéd elnökséget, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy használják fel a csúcstalálkozót arra, hogy egyértelműen kinyilvánítsák az EU aggodalmát egy sor olyan nemzetközi kérdést illetően, ahol – a nemzetközi politikában elfoglalt helyzete miatt – Oroszország konstruktív együttműködése kulcsfontosságú, valamint a fokozottabb együttműködés szükségességét illetően Iránnal, Afganisztánnal, a Közel-Kelettel és a nemzetközi napirenden szereplő egyéb lényeges kérdésekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

17.

felhívja a svéd elnökséget, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy használják fel a csúcstalálkozót arra, hogy egyértelműen kinyilvánítsák az EU aggodalmát egy sor olyan nemzetközi kérdést illetően, ahol – a nemzetközi politikában elfoglalt helyzete miatt – Oroszország konstruktív együttműködése kulcsfontosságú, valamint a fokozottabb együttműködés szükségességét illetően Iránnal, Afganisztánnal, a Közel-Kelettel és a nemzetközi napirenden szereplő egyéb lényeges kérdésekkel kapcsolatban;

| 18. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassanak az orosz kormánnyal közös kezdeményezéseket, amelyek a biztonság és a stabilitás megerősítésére irányulnak világszerte, és különösen a közös szomszédságban, valamint a Hegyi-Karabahban és Transznyisztriában zajló konfliktusoknak, mindenekelőtt pedig az Oroszország és Grúzia és szakadár régiói, Dél-Oszétia és Abházia közötti konfliktusoknak a nemzetközi joggal összhangban történő, békés rendezésére irányulnak; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy folytassanak az orosz kormánnyal közös kezdeményezéseket, amelyek a biztonság és a stabilitás megerősítésére irányulnak világszerte, és különösen a közös szomszédságban, valamint a Hegyi-Karabahban és Transznyisztriában zajló konfliktusoknak, mindenekelőtt pedig az Oroszország és Grúzia és szakadár régiói, Dél-Oszétia és Abházia közötti konfliktusoknak a nemzetközi joggal összhangban történő, békés rendezésére irányulnak;

| 19. | ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Unió megfigyelő missziója (EUMM) által elért eredményeket, ami megmutatta az EU hajlandóságát és képességét arra, hogy határozottan lépjen fel a béke és a stabilitás előmozdítása érdekében, és elősegítette a 2008. augusztus 12-i és szeptember 8-i tűzszüneti megállapodások végrehajtásához szükséges feltételek megteremtését; megismétli a Grúzia területi integritása melletti elkötelezettségét, és valamennyi felet felhívja kötelezettségvállalásaik maradéktalan tiszteletben tartására; rámutat arra, hogy az EUMM az egész országra kiterjedő mandátummal rendelkezik, és sürgeti, hogy biztosítsanak számára akadálytalan bejutást Abháziába és Dél-Oszétiába, amit mindeddig megtagadtak; ismét megerősíti maradéktalan elkötelezettségét a genfi tárgyalások, valamint e fórumnak az EU, az ENSZ és az EBESZ általi folytatódó társelnöksége iránt; |
| --- | --- |

19.

ezzel összefüggésben üdvözli az Európai Unió megfigyelő missziója (EUMM) által elért eredményeket, ami megmutatta az EU hajlandóságát és képességét arra, hogy határozottan lépjen fel a béke és a stabilitás előmozdítása érdekében, és elősegítette a 2008. augusztus 12-i és szeptember 8-i tűzszüneti megállapodások végrehajtásához szükséges feltételek megteremtését; megismétli a Grúzia területi integritása melletti elkötelezettségét, és valamennyi felet felhívja kötelezettségvállalásaik maradéktalan tiszteletben tartására; rámutat arra, hogy az EUMM az egész országra kiterjedő mandátummal rendelkezik, és sürgeti, hogy biztosítsanak számára akadálytalan bejutást Abháziába és Dél-Oszétiába, amit mindeddig megtagadtak; ismét megerősíti maradéktalan elkötelezettségét a genfi tárgyalások, valamint e fórumnak az EU, az ENSZ és az EBESZ általi folytatódó társelnöksége iránt;

| 20. | felhívja az EU-t és Oroszországot, hogy folytassák erőfeszítéseiket a közel-keleti békefolyamatban való előrelépés érdekében, és találjanak megoldást az iráni nukleáris kérdésre, különösen azt követően, hogy 2009. október 1-jén, Genfben megegyezés születetett Irán és az Egyesült Államok, Oroszország, Kína, Németország, Franciaország és Nagy-Britannia között az üzemanyagtervről és a megépítés alatt álló, újonnan feltárt atomdúsító telephely ENSZ általi ellenőrzéséről; |
| --- | --- |

20.

felhívja az EU-t és Oroszországot, hogy folytassák erőfeszítéseiket a közel-keleti békefolyamatban való előrelépés érdekében, és találjanak megoldást az iráni nukleáris kérdésre, különösen azt követően, hogy 2009. október 1-jén, Genfben megegyezés születetett Irán és az Egyesült Államok, Oroszország, Kína, Németország, Franciaország és Nagy-Britannia között az üzemanyagtervről és a megépítés alatt álló, újonnan feltárt atomdúsító telephely ENSZ általi ellenőrzéséről;

| 21. | nagyon aggasztónak tartja, hogy milyen nemzetközi biztonsági következményekkel jár az, ha a Duma elfogadja a honvédelmi törvénynek az orosz elnök által előterjesztett módosításait, amelyek megállapítják, hogy Oroszország saját határain kívüli műveletek során is bevethet katonai erőket, amennyiben az orosz erők vagy más, Oroszország határain kívül működő csapatok elleni támadás visszaveréséről, illetve más ország elleni támadás leveréséről vagy megelőzéséről, valamint orosz állampolgárok külföldön történő védelméről van szó; ez utóbbi kitétel különösen ellentmondásos, mivel Oroszország olyan politikát űz, amely értelmében illegálisan útleveleket ad az állandósult konfliktusokban érintett területeken és az Ukrajnához tartozó Krím félszigeten; |
| --- | --- |

21.

nagyon aggasztónak tartja, hogy milyen nemzetközi biztonsági következményekkel jár az, ha a Duma elfogadja a honvédelmi törvénynek az orosz elnök által előterjesztett módosításait, amelyek megállapítják, hogy Oroszország saját határain kívüli műveletek során is bevethet katonai erőket, amennyiben az orosz erők vagy más, Oroszország határain kívül működő csapatok elleni támadás visszaveréséről, illetve más ország elleni támadás leveréséről vagy megelőzéséről, valamint orosz állampolgárok külföldön történő védelméről van szó; ez utóbbi kitétel különösen ellentmondásos, mivel Oroszország olyan politikát űz, amely értelmében illegálisan útleveleket ad az állandósult konfliktusokban érintett területeken és az Ukrajnához tartozó Krím félszigeten;

| 22. | felhívja az elnökséget, hogy nyilvánítsa ki az EU támogatását az Oroszország és az USA közötti tárgyalások iránt a START szerződés helyébe lépő új megállapodásról, valamint az USA, Oroszország és a NATO közötti közös rakétavédelmi rendszer kiépítésére irányuló kezdeményezések iránt; optimizmusának ad hangot, hogy 2009 végére megállapodás születhet a START-ról; |
| --- | --- |

22.

felhívja az elnökséget, hogy nyilvánítsa ki az EU támogatását az Oroszország és az USA közötti tárgyalások iránt a START szerződés helyébe lépő új megállapodásról, valamint az USA, Oroszország és a NATO közötti közös rakétavédelmi rendszer kiépítésére irányuló kezdeményezések iránt; optimizmusának ad hangot, hogy 2009 végére megállapodás születhet a START-ról;

| 23. | sürgeti mind az Egyesült Államok, mind Oroszország kormányát, hogy teljes mértékben vonják be az Európai Uniót és tagállamait a rakétavédelmi rendszerrel kapcsolatos fejleményekről - beleértve a rakétaelhárítás kockázatértékelését is - folyó megbeszélésekbe, hozzájárulva ily módon a békéhez és stabilitáshoz világszerte, és különösen Európában; |
| --- | --- |

23.

sürgeti mind az Egyesült Államok, mind Oroszország kormányát, hogy teljes mértékben vonják be az Európai Uniót és tagállamait a rakétavédelmi rendszerrel kapcsolatos fejleményekről - beleértve a rakétaelhárítás kockázatértékelését is - folyó megbeszélésekbe, hozzájárulva ily módon a békéhez és stabilitáshoz világszerte, és különösen Európában;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, az Európa Tanácsnak, valamint az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek.

---

(1)  HL L 327., 1997.11.28., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0022.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0021.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0309.

---

| 7.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 271/7

---

2009. november 12., csütörtökA neurodegeneratív betegségek elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozása

P7_TA(2009)0065

Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló kutatás közös programozásáról

2010/C 271 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2009-es Alzheimer világjelentésre, melyet a Nemzetközi Alzheimer Társaság adott ki 2009. szeptember 21-én a nemzetközi Alzheimer-nap kapcsán,

tekintettel a kutatási tevékenységek közös programozása révén a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer-kór elleni küzdelemre irányuló intézkedésekről szóló, 2009. július 22-i tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági javaslatra (COM(2009)0379),

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a neurodegeneratív betegségek, mint az Alzheimer- és a Parkinson-kór a hosszú távú fogyatékosság legfőbb okai, és több mint hét millió uniós polgárt érintenek, mely szám a népesség elöregedésének eredményeként valószínűleg a kétszeresére emelkedik a következő évtizedekben, |
| --- | --- |

A.

mivel a neurodegeneratív betegségek, mint az Alzheimer- és a Parkinson-kór a hosszú távú fogyatékosság legfőbb okai, és több mint hét millió uniós polgárt érintenek, mely szám a népesség elöregedésének eredményeként valószínűleg a kétszeresére emelkedik a következő évtizedekben,

| B. | mivel jelenleg nincs gyógymód a neurodegeneratív betegségekre, valamint a megelőzésről, a kezelésről és a rizikófaktorok azonosításáról rendkívül korlátozott ismeretek állnak rendelkezésre, |
| --- | --- |

B.

mivel jelenleg nincs gyógymód a neurodegeneratív betegségekre, valamint a megelőzésről, a kezelésről és a rizikófaktorok azonosításáról rendkívül korlátozott ismeretek állnak rendelkezésre,

| C. | mivel a demencia költsége az EU-25 esetében 130 milliárd euróra volt tehető 2005-ben, vagyis megközelítőleg átlagosan 21 000 euróra évente demenciában szenvedő személyenként ez az átlagérték magában foglalja a közvetlen költségeket és az informális ellátásból származó költségeket, |
| --- | --- |

C.

mivel a demencia költsége az EU-25 esetében 130 milliárd euróra volt tehető 2005-ben, vagyis megközelítőleg átlagosan 21 000 euróra évente demenciában szenvedő személyenként ez az átlagérték magában foglalja a közvetlen költségeket és az informális ellátásból származó költségeket,

| D. | mivel az Alzheimer- és a Parkinson-kórt és az azokkal összefüggő rendellenességeket több perspektívából és különböző kutatási területeken is tanulmányozzák, ami a kutatási tevékenységek további szétaprózódásához vezethet, |
| --- | --- |

D.

mivel az Alzheimer- és a Parkinson-kórt és az azokkal összefüggő rendellenességeket több perspektívából és különböző kutatási területeken is tanulmányozzák, ami a kutatási tevékenységek további szétaprózódásához vezethet,

| E. | mivel a neurodegeneratív betegségek terén a kutatási erőfeszítések nagy részét a tagállamok végzik, és viszonylag alacsony szintű a nemzetek közötti koordináció, ami szétaprózódáshoz és az ismeretek és a legjobb gyakorlat tagállamok közötti korlátozott megosztásához vezet, |
| --- | --- |

E.

mivel a neurodegeneratív betegségek terén a kutatási erőfeszítések nagy részét a tagállamok végzik, és viszonylag alacsony szintű a nemzetek közötti koordináció, ami szétaprózódáshoz és az ismeretek és a legjobb gyakorlat tagállamok közötti korlátozott megosztásához vezet,

| 1. | üdvözli a neurodegeneratív betegségek terén végzett kutatási tevékenységek közös programozására javasolt kísérleti projektet; úgy véli, hogy a közös programozás nagyon előnyös lehet a kutatási erőfeszítések szétaprózódásának csökkentésében, ami a készségek, ismeretek és pénzügyi források kritikus tömegének egyesítéséhez vezethet; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a neurodegeneratív betegségek terén végzett kutatási tevékenységek közös programozására javasolt kísérleti projektet; úgy véli, hogy a közös programozás nagyon előnyös lehet a kutatási erőfeszítések szétaprózódásának csökkentésében, ami a készségek, ismeretek és pénzügyi források kritikus tömegének egyesítéséhez vezethet;

| 2. | úgy véli, hogy a neurodegeneratív betegségek, mint az Alzheimer- és a Parkinson-kór jelentik a legnagyobb kihívást az Európai Unió számára a mentális egészség terén, és azon a véleményen van, hogy az Alzheimer- és a Parkinson-kór elleni küzdelemnek ezért kettős kihívással kell szembenéznie: napi szintű ellátás nyújtása a növekvő számú páciensek részére, valamint több forrás biztosítása annak érdekében, hogy a páciensek száma folyamatosan csökkenjen a jövőben; ennek következtében támogatja a tanácsi ajánlást; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a neurodegeneratív betegségek, mint az Alzheimer- és a Parkinson-kór jelentik a legnagyobb kihívást az Európai Unió számára a mentális egészség terén, és azon a véleményen van, hogy az Alzheimer- és a Parkinson-kór elleni küzdelemnek ezért kettős kihívással kell szembenéznie: napi szintű ellátás nyújtása a növekvő számú páciensek részére, valamint több forrás biztosítása annak érdekében, hogy a páciensek száma folyamatosan csökkenjen a jövőben; ennek következtében támogatja a tanácsi ajánlást;

| 3. | hangsúlyozza a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer- és Parkinson-kór hatásainak kezelését szolgáló erőfeszítések sürgősségét szociális és közegészségügyi szinten, az elöregedő európai népesség összefüggésében, valamint a nemzeti egészségügyi rendszerek jövőbeni fenntarthatóságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza a neurodegeneratív betegségek, különösen az Alzheimer- és Parkinson-kór hatásainak kezelését szolgáló erőfeszítések sürgősségét szociális és közegészségügyi szinten, az elöregedő európai népesség összefüggésében, valamint a nemzeti egészségügyi rendszerek jövőbeni fenntarthatóságának biztosítása érdekében;

| 4. | ösztönzi a tagállamokat, hogy vállaljanak aktív szerepet egy közös kutatási menetrend meghatározásában, kidolgozásában és végrehajtásában a neurodegeneratív betegségek terén; |
| --- | --- |

4.

ösztönzi a tagállamokat, hogy vállaljanak aktív szerepet egy közös kutatási menetrend meghatározásában, kidolgozásában és végrehajtásában a neurodegeneratív betegségek terén;

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy javítsák az Alzheimer-kórra, a Parkinson-kórra és a demencia egyéb formáira vonatkozó epidemiológiai adatokat, különösen a tünetmentes szakaszokban és a cselekvőképtelenség kialakulása előtt; |
| --- | --- |

5.

felhívja a tagállamokat, hogy javítsák az Alzheimer-kórra, a Parkinson-kórra és a demencia egyéb formáira vonatkozó epidemiológiai adatokat, különösen a tünetmentes szakaszokban és a cselekvőképtelenség kialakulása előtt;

| 6. | hangsúlyozza a kérdéssel kapcsolatos kutatások terén a multidiszciplináris megközelítés alkalmazását, amely tartalmazza a diagnózist, kezelést, megelőzést és a betegek, családjuk és gondozóik jólétére vonatkozó szociális kutatásokat; úgy véli, hogy a korai diagnosztikai tesztek és a rizikófaktorokra (mint például a környezet) vonatkozó kutatások, valamint a korai diagnózis kritériumai alapvető fontosságúak; mindezek fényében valódi hozzáadott értéknek tekinti a nemzetek közötti együttműködés során végzett nagyléptékű járványtani és klinikai tanulmányokat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza a kérdéssel kapcsolatos kutatások terén a multidiszciplináris megközelítés alkalmazását, amely tartalmazza a diagnózist, kezelést, megelőzést és a betegek, családjuk és gondozóik jólétére vonatkozó szociális kutatásokat; úgy véli, hogy a korai diagnosztikai tesztek és a rizikófaktorokra (mint például a környezet) vonatkozó kutatások, valamint a korai diagnózis kritériumai alapvető fontosságúak; mindezek fényében valódi hozzáadott értéknek tekinti a nemzetek közötti együttműködés során végzett nagyléptékű járványtani és klinikai tanulmányokat;

| 7. | úgy véli, hogy a kutatási programoknak prioritásként kell kezelniük a megelőzést, a biomarkereket (beleértve a genetikai hajlamot), a képalkotó diagnosztikát, a multidiszciplináris megközelítésen alapuló korai diagnózist, a kritériumok és diagnosztikai eszközök egységesítését és a népességről, kezelési stratégiákról szóló tanulmányok és az új kémiai és biológiai anyagokról, vakcinákról vagy új technológiákról folytatott klinikai tanulmányok készítéséhez felhasználható széleskörű adatbázisokat; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a kutatási programoknak prioritásként kell kezelniük a megelőzést, a biomarkereket (beleértve a genetikai hajlamot), a képalkotó diagnosztikát, a multidiszciplináris megközelítésen alapuló korai diagnózist, a kritériumok és diagnosztikai eszközök egységesítését és a népességről, kezelési stratégiákról szóló tanulmányok és az új kémiai és biológiai anyagokról, vakcinákról vagy új technológiákról folytatott klinikai tanulmányok készítéséhez felhasználható széleskörű adatbázisokat;

| 8. | rámutat az öregedés és a demencia, valamint a demencia és az időskori depresszió közötti kapcsolatra vonatkozó kutatások jelentőségére; továbbá arra buzdítja a tagállamokat, hogy indítsanak a betegek döntésének és perspektíváinak teret engedő kutatási programokat; |
| --- | --- |

8.

rámutat az öregedés és a demencia, valamint a demencia és az időskori depresszió közötti kapcsolatra vonatkozó kutatások jelentőségére; továbbá arra buzdítja a tagállamokat, hogy indítsanak a betegek döntésének és perspektíváinak teret engedő kutatási programokat;

| 9. | arra ösztönzi a Tanácsot, hogy a kísérleti projekt kialakításakor a már meglévő struktúrákra építsenek, elkerülve ezzel az új bürokratikus struktúrák létrehozását, továbbá hogy lehetőség szerint működjenek együtt az ipari ágazatokkal az összes hozzáférhető forrás és tapasztalat megszerzése céljából, biztosítva ugyanakkor a függetlenséget és autonómiát; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi a Tanácsot, hogy a kísérleti projekt kialakításakor a már meglévő struktúrákra építsenek, elkerülve ezzel az új bürokratikus struktúrák létrehozását, továbbá hogy lehetőség szerint működjenek együtt az ipari ágazatokkal az összes hozzáférhető forrás és tapasztalat megszerzése céljából, biztosítva ugyanakkor a függetlenséget és autonómiát;

| 10. | arra buzdítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unió valamennyi eddigi és jövőbeni, az egészségügyi megelőzésre – beleértve a korai diagnózist, a szív- és érrendszerrel kapcsolatos kérdéseket és a testedzést – vonatkozó programjába vegye bele a demencia problémáját; |
| --- | --- |

10.

arra buzdítja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az Európai Unió valamennyi eddigi és jövőbeni, az egészségügyi megelőzésre – beleértve a korai diagnózist, a szív- és érrendszerrel kapcsolatos kérdéseket és a testedzést – vonatkozó programjába vegye bele a demencia problémáját;

| 11. | fontosnak véli, hogy az Európai Unió elfogadjon egy ajánlást, amely felhívja a tagállamokat a közvélemény tájékoztatására azokról az életmódbeli változtatásokról, amelyek késleltethetik és megelőzhetik a neurodegeneratív betegségek – különös tekintettel az Alzheimer- és Parkinson-kórra – kialakulását és népszerűsítik „az egészséges elme életstílust”; |
| --- | --- |

11.

fontosnak véli, hogy az Európai Unió elfogadjon egy ajánlást, amely felhívja a tagállamokat a közvélemény tájékoztatására azokról az életmódbeli változtatásokról, amelyek késleltethetik és megelőzhetik a neurodegeneratív betegségek – különös tekintettel az Alzheimer- és Parkinson-kórra – kialakulását és népszerűsítik „az egészséges elme életstílust”;

| 12. | javasolja a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy fontolják meg az „Elme európai évének” meghirdetését az aggyal kapcsolatos időskori megbetegedésekre és a megelőzésükkel kapcsolatos intézkedésekre való figyelem felhívása céljából; |
| --- | --- |

12.

javasolja a Tanácsnak és a Bizottságnak, hogy fontolják meg az „Elme európai évének” meghirdetését az aggyal kapcsolatos időskori megbetegedésekre és a megelőzésükkel kapcsolatos intézkedésekre való figyelem felhívása céljából;

| 13. | felhívja a Tanácsot arra, hogy a kutatási tevékenységek közös programozására vonatkozó kísérleti projektbe megfelelően vonja be betegek, a gondozói szervezetek és az egészségügyi szolgáltatók képviselőit; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Tanácsot arra, hogy a kutatási tevékenységek közös programozására vonatkozó kísérleti projektbe megfelelően vonja be betegek, a gondozói szervezetek és az egészségügyi szolgáltatók képviselőit;

| 14. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a kísérleti projekt előrehaladásáról és eredményeiről; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a kísérleti projekt előrehaladásáról és eredményeiről;

| 15. | felszólítja a Tanácsot, hogy megfelelően vonja be a Parlamentet a kísérleti projekt támogatására vonatkozó lehetséges döntésbe és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból finanszírozott, a kutatási területre vonatkozó valamennyi jövőbeni közös programozási kezdeményezésbe; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Tanácsot, hogy megfelelően vonja be a Parlamentet a kísérleti projekt támogatására vonatkozó lehetséges döntésbe és a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból finanszírozott, a kutatási területre vonatkozó valamennyi jövőbeni közös programozási kezdeményezésbe;

| 16. | úgy véli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés – Lisszaboni Szerződés által beillesztett – 182. cikkének (5) bekezdése, amely lefekteti az európai kutatási térség létrehozásához szükséges intézkedéseket, megfelelőbb jogalapként szolgálhat a kutatás terén kialakítandó közös programozási kezdeményezésekhez; felkéri a Bizottságot, hogy komolyan vegye fontolóra e jogalap használatát a kutatási tevékenységekre vonatkozó közös programozásokkal kapcsolatos valamennyi jövőbeli javaslata esetén; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés – Lisszaboni Szerződés által beillesztett – 182. cikkének (5) bekezdése, amely lefekteti az európai kutatási térség létrehozásához szükséges intézkedéseket, megfelelőbb jogalapként szolgálhat a kutatás terén kialakítandó közös programozási kezdeményezésekhez; felkéri a Bizottságot, hogy komolyan vegye fontolóra e jogalap használatát a kutatási tevékenységekre vonatkozó közös programozásokkal kapcsolatos valamennyi jövőbeli javaslata esetén;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 7.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 271/9

---

2009. november 12., csütörtökAz európai ombudsman tevékenysége (2008)

P7_TA(2009)0066

Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása az európai ombudsman 2008. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2009/2088(INI))

2010/C 271 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az európai ombudsman 2008. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

tekintettel az EK-Szerződés 195. cikkére,

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. és 43. cikkére,

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1),

tekintettel az Európai Parlament és az ombudsman között 2006. március 15-i együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-én lépett hatályba,

tekintettel „Az európai ombudsmannak címzett közlemények elfogadására és továbbítására, továbbá a tisztviselők európai ombudsman előtt történő megjelenésének engedélyezésére vonatkozó felhatalmazás” című, 2005. október 5-i bizottsági közleményre (SEC (2005)1227),

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló 94/262/ESZAK, EK, Euratom határozatát módosító 2008. június 18-i 2008/587/EK határozatára (2),

tekintettel végrehajtási rendelkezéseinek az ombudsman általi felülvizsgálatára, amelynek célja a új statútum változásainak tükrözése, és amely felvizsgált végrehajtási rendelkezések 2009. január 1-én léptek hatályba,

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

tekintettel eljárási szabályzata 205. cikke (2) bekezdésének második és harmadik mondatára,

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0020/2009),

| A. | mivel az európai ombudsman 2008. évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést 2009. április 21-én hivatalosan is benyújtották a Parlament elnökének, és mivel az ombudsman, Nikiforosz Diamandurosz 2009. szeptember 14-én jelentését Strasbourgban a Petíciós Bizottság elé terjesztette, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ombudsman 2008. évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést 2009. április 21-én hivatalosan is benyújtották a Parlament elnökének, és mivel az ombudsman, Nikiforosz Diamandurosz 2009. szeptember 14-én jelentését Strasbourgban a Petíciós Bizottság elé terjesztette,

| B. | mivel az alapjogi charta (2007-es változat) 41. cikke kimondja, hogy „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei és szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”, |
| --- | --- |

B.

mivel az alapjogi charta (2007-es változat) 41. cikke kimondja, hogy „Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei és szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”,

| C. | mivel a charta (2007-es változat) 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerült hivatali visszásságok esetén”, |
| --- | --- |

C.

mivel a charta (2007-es változat) 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerült hivatali visszásságok esetén”,

| D. | mivel alapvető fontosságú, hogy az európai intézmények és szervek teljes mértékben felhasználják a szükséges forrásokat, eleget téve azon kötelezettségüknek, hogy a polgárok a kérdéseikre, panaszaikra és petícióikra gyors és érdemi válaszokat kapjanak, |
| --- | --- |

D.

mivel alapvető fontosságú, hogy az európai intézmények és szervek teljes mértékben felhasználják a szükséges forrásokat, eleget téve azon kötelezettségüknek, hogy a polgárok a kérdéseikre, panaszaikra és petícióikra gyors és érdemi válaszokat kapjanak,

| E. | mivel, bár nyolc év telt el a Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalásának (3) elfogadása óta, amely jóváhagyja az európai ombudsman helyes hivatali magatartására vonatkozó kódexét, a többi fő intézmény még nem tett teljes mértékben eleget a Parlament arra irányuló kérésének, hogy gyakorlatát összhangba hozza e kódex rendelkezéseivel, |
| --- | --- |

E.

mivel, bár nyolc év telt el a Parlament 2001. szeptember 6-i állásfoglalásának (3) elfogadása óta, amely jóváhagyja az európai ombudsman helyes hivatali magatartására vonatkozó kódexét, a többi fő intézmény még nem tett teljes mértékben eleget a Parlament arra irányuló kérésének, hogy gyakorlatát összhangba hozza e kódex rendelkezéseivel,

| F. | mivel 2008-ban 3 406, 2007-ben pedig 3 211 panasz érkezett az ombudsmanhoz, amelyek közül 2008-ban 802, 2007-ben pedig 870 panasz tartozott az ombudsman hatáskörébe, |
| --- | --- |

F.

mivel 2008-ban 3 406, 2007-ben pedig 3 211 panasz érkezett az ombudsmanhoz, amelyek közül 2008-ban 802, 2007-ben pedig 870 panasz tartozott az ombudsman hatáskörébe,

| G. | mivel a 355 lezárt vizsgálattal – amelyekből 352 panaszbeadványhoz kapcsolódott, három pedig saját kezdeményezésű vizsgálat volt – kapcsolatos megállapítások bizonyítják, hogy 110 esetben (azaz a kivizsgált panaszok 31 %-ánál) nem állapítottak meg hivatali visszásságot, |
| --- | --- |

G.

mivel a 355 lezárt vizsgálattal – amelyekből 352 panaszbeadványhoz kapcsolódott, három pedig saját kezdeményezésű vizsgálat volt – kapcsolatos megállapítások bizonyítják, hogy 110 esetben (azaz a kivizsgált panaszok 31 %-ánál) nem állapítottak meg hivatali visszásságot,

| H. | mivel a 2008-ban lezárt ügyek közül 129 esetben (az összes ügy 36 %-a) az érintett intézmény megegyezéses megoldást fogadott el vagy békés úton rendezte a kérdést, ami azt mutatja, hogy az intézmények és testületek az ombudsmanhoz érkező panaszokat úgy tekintik, mint lehetőséget a hibák kijavítására, illetve a polgárok érdekeit szolgáló együttműködésre az ombudsmannal, |
| --- | --- |

H.

mivel a 2008-ban lezárt ügyek közül 129 esetben (az összes ügy 36 %-a) az érintett intézmény megegyezéses megoldást fogadott el vagy békés úton rendezte a kérdést, ami azt mutatja, hogy az intézmények és testületek az ombudsmanhoz érkező panaszokat úgy tekintik, mint lehetőséget a hibák kijavítására, illetve a polgárok érdekeit szolgáló együttműködésre az ombudsmannal,

| I. | mivel 2008-ben négy ügy zárult le békés úton történő rendezéssel, és mivel 2008 végén 25 békés úton történő rendezésre irányuló javaslat még mindig vizsgálat tárgyát képezte, |
| --- | --- |

I.

mivel 2008-ben négy ügy zárult le békés úton történő rendezéssel, és mivel 2008 végén 25 békés úton történő rendezésre irányuló javaslat még mindig vizsgálat tárgyát képezte,

| J. | mivel 2008-ban az ombudsman által kezelt hivatali visszaélések gyanúját keltő ügyek leggyakrabban az átláthatóság hiányából eredtek (az esetek 36 %-ában), |
| --- | --- |

J.

mivel 2008-ban az ombudsman által kezelt hivatali visszaélések gyanúját keltő ügyek leggyakrabban az átláthatóság hiányából eredtek (az esetek 36 %-ában),

| K. | mivel 2008-ban az ombudsman egyre növekvő arányban használta ki az informális eljárásokat a panaszok azonnali megoldása érdekében, ami bizonyítja az ombudsman elismertségét és demonstrálja, hogy az intézmények készek segíteni a polgárokat, |
| --- | --- |

K.

mivel 2008-ban az ombudsman egyre növekvő arányban használta ki az informális eljárásokat a panaszok azonnali megoldása érdekében, ami bizonyítja az ombudsman elismertségét és demonstrálja, hogy az intézmények készek segíteni a polgárokat,

| L. | mivel 2008-ban az ombudsman 44 vizsgálatot zárt le kritikai észrevétellel, és mivel a kritikai észrevétel megerősíti a panaszost abban, hogy panasza indokolt volt, és jelzi az adott intézménynek vagy szervnek, hogy mennyiben járt el helytelenül, ezzel elősegítve a hivatali visszásságok elkerülését a jövőben, |
| --- | --- |

L.

mivel 2008-ban az ombudsman 44 vizsgálatot zárt le kritikai észrevétellel, és mivel a kritikai észrevétel megerősíti a panaszost abban, hogy panasza indokolt volt, és jelzi az adott intézménynek vagy szervnek, hogy mennyiben járt el helytelenül, ezzel elősegítve a hivatali visszásságok elkerülését a jövőben,

| M. | mivel az ombudsman, tekintettel az intézmény jövőbeli teljesítményének javítására, növekvő mértékben használja fel a további észrevételeket, amelyeken keresztül lehetőséget lát az adminisztráció minőségének javítására, és mivel 2008-ban összesen 41 esethez kapcsolódóan érkezett további észrevétel, |
| --- | --- |

M.

mivel az ombudsman, tekintettel az intézmény jövőbeli teljesítményének javítására, növekvő mértékben használja fel a további észrevételeket, amelyeken keresztül lehetőséget lát az adminisztráció minőségének javítására, és mivel 2008-ban összesen 41 esethez kapcsolódóan érkezett további észrevétel,

| N. | mivel 2008-ban 23 javaslattervezet került kibocsátásra, amelyek közül nyolcat fogadtak el az érintett intézmények, illetve négy, 2007-ből származó javaslattervezet vezetett 2008-ban született határozatokhoz, |
| --- | --- |

N.

mivel 2008-ban 23 javaslattervezet került kibocsátásra, amelyek közül nyolcat fogadtak el az érintett intézmények, illetve négy, 2007-ből származó javaslattervezet vezetett 2008-ban született határozatokhoz,

| O. | mivel egy hivatali visszássággal kapcsolatban született külön jelentés az Európai Parlament számára, és mivel egy külön jelentésnek a Parlament számára történő benyújtása olyan hasznos eszköz, amelynek révén az ombudsman a Parlament és Petíciós Bizottságának politikai támogatását kérheti annak érdekében, hogy azon polgárok esetében, akiknek jogait megsértették, megnyugtató megoldás szülessen, valamint az EU-n belüli ügyintézés színvonalának javítására törekedhet, |
| --- | --- |

O.

mivel egy hivatali visszássággal kapcsolatban született külön jelentés az Európai Parlament számára, és mivel egy külön jelentésnek a Parlament számára történő benyújtása olyan hasznos eszköz, amelynek révén az ombudsman a Parlament és Petíciós Bizottságának politikai támogatását kérheti annak érdekében, hogy azon polgárok esetében, akiknek jogait megsértették, megnyugtató megoldás szülessen, valamint az EU-n belüli ügyintézés színvonalának javítására törekedhet,

| P. | mivel sem a hivatali visszássággal kapcsolatos orvosolhatatlan eseteit lezáró határozatokban foglalt kritikai észrevételek, sem az ombudsman ajánlásai vagy külön jelentései nem kötelező erejűek, mivel az ombudsman hatásköre nem terjed ki hivatali visszásság közvetlen orvoslására, hanem céljuk az önszabályozás ösztönzése az Európai Unió intézményei és szervei részéről, |
| --- | --- |

P.

mivel sem a hivatali visszássággal kapcsolatos orvosolhatatlan eseteit lezáró határozatokban foglalt kritikai észrevételek, sem az ombudsman ajánlásai vagy külön jelentései nem kötelező erejűek, mivel az ombudsman hatásköre nem terjed ki hivatali visszásság közvetlen orvoslására, hanem céljuk az önszabályozás ösztönzése az Európai Unió intézményei és szervei részéről,

| Q. | mivel a Nizzai Szerződés hatálybalépése óta a Parlament ugyanolyan jogokat élvez, mint a tagállamok, a Tanács és a Bizottság abban a tekintetben, hogy hatáskörhiány, lényeges eljárási követelmény megsértése, az EK-Szerződés vagy annak alkalmazásával kapcsolatos bármely jogi rendelkezés megsértése, vagy hatáskörrel való visszaélés miatt keresetet nyújthat be az Európai Közösségek Bíróságánál, |
| --- | --- |

Q.

mivel a Nizzai Szerződés hatálybalépése óta a Parlament ugyanolyan jogokat élvez, mint a tagállamok, a Tanács és a Bizottság abban a tekintetben, hogy hatáskörhiány, lényeges eljárási követelmény megsértése, az EK-Szerződés vagy annak alkalmazásával kapcsolatos bármely jogi rendelkezés megsértése, vagy hatáskörrel való visszaélés miatt keresetet nyújthat be az Európai Közösségek Bíróságánál,

| R. | mivel az ombudsman által a 2008. évi jelentésben (kritikai észrevételek, ajánlástervezetek és külön jelentés) a hivatali visszássággal kapcsolatban tett kritikai megjegyzések a jövőben alapul szolgálhatnak a hibák és a zavarok megismétlődésének elkerüléséhez annak révén, hogy az Európai Unió intézményei és más szervei végrehajtják a megfelelő intézkedéseket, |
| --- | --- |

R.

mivel az ombudsman által a 2008. évi jelentésben (kritikai észrevételek, ajánlástervezetek és külön jelentés) a hivatali visszássággal kapcsolatban tett kritikai megjegyzések a jövőben alapul szolgálhatnak a hibák és a zavarok megismétlődésének elkerüléséhez annak révén, hogy az Európai Unió intézményei és más szervei végrehajtják a megfelelő intézkedéseket,

| S. | mivel az ombudsman által az európai ombudsmanok hálózata keretében létrehozott együttműködés több mint tíz éve az információk és a legjobb gyakorlatok cseréjének rugalmas rendszereként, valamint a panaszosoknak az ombudsmanokhoz vagy más, a részükre történő segítségnyújtásra leginkább képes szervekhez történő továbbirányítás eszközeként működik, |
| --- | --- |

S.

mivel az ombudsman által az európai ombudsmanok hálózata keretében létrehozott együttműködés több mint tíz éve az információk és a legjobb gyakorlatok cseréjének rugalmas rendszereként, valamint a panaszosoknak az ombudsmanokhoz vagy más, a részükre történő segítségnyújtásra leginkább képes szervekhez történő továbbirányítás eszközeként működik,

| T. | mivel az európai polgárok érdekeinek az EU intézményeivel szembeni védelmével megbízott ombudsman szerepe a hivatal létrehozása óta eltelt 14 évben fejlődésen ment keresztül, ami az ombudsman függetlenségének és annak köszönhető, hogy tevékenységeinek átláthatósága felett a Parlament gyakorol demokratikus ellenőrzést, |
| --- | --- |

T.

mivel az európai polgárok érdekeinek az EU intézményeivel szembeni védelmével megbízott ombudsman szerepe a hivatal létrehozása óta eltelt 14 évben fejlődésen ment keresztül, ami az ombudsman függetlenségének és annak köszönhető, hogy tevékenységeinek átláthatósága felett a Parlament gyakorol demokratikus ellenőrzést,

| U. | mivel az ombudsman és a Petíciós Bizottság tevékenységeinek el kell különülniük egymástól, és az előjogaikkal kapcsolatos lehetséges ütközések elkerülése érdekében általános szabályként magukban kell foglalniuk aktáik kölcsönös egymásnak továbbítását, |
| --- | --- |

U.

mivel az ombudsman és a Petíciós Bizottság tevékenységeinek el kell különülniük egymástól, és az előjogaikkal kapcsolatos lehetséges ütközések elkerülése érdekében általános szabályként magukban kell foglalniuk aktáik kölcsönös egymásnak továbbítását,

| 1. | jóváhagyja az európai ombudsman 2008. évre vonatkozó éves jelentést és annak szerkezetét, amely az éves tevékenységek összefoglalása mellett áttekinti a panaszokat és vizsgálatokat, és tematikus elemzést tartalmaz az ombudsman határozatairól, beleértve a 2008-as határozataiban szereplő legjelentősebb jogi és tényállásbeli következtetéseket, és az eljárás különböző szakaszaiban felvetett problémákat; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja az európai ombudsman 2008. évre vonatkozó éves jelentést és annak szerkezetét, amely az éves tevékenységek összefoglalása mellett áttekinti a panaszokat és vizsgálatokat, és tematikus elemzést tartalmaz az ombudsman határozatairól, beleértve a 2008-as határozataiban szereplő legjelentősebb jogi és tényállásbeli következtetéseket, és az eljárás különböző szakaszaiban felvetett problémákat;

| 2. | úgy ítéli meg, hogy a statisztikai adatok egyértelműbb bemutatása – beleértve a számítás új módját – és külalakja érthetőbbé, hozzáférhetőbbé és felhasználóbarátabbá tette a jelentést; |
| --- | --- |

2.

úgy ítéli meg, hogy a statisztikai adatok egyértelműbb bemutatása – beleértve a számítás új módját – és külalakja érthetőbbé, hozzáférhetőbbé és felhasználóbarátabbá tette a jelentést;

| 3. | felhív arra, hogy valamennyi uniós intézmény és szerv rendelkezzék az annak biztosításához szükséges költségvetési forrásokkal és humánerőforrásokkal, hogy a polgárok gyors és érdemi válaszokat kapjanak kérdéseikre, panaszaikra és petícióikra; |
| --- | --- |

3.

felhív arra, hogy valamennyi uniós intézmény és szerv rendelkezzék az annak biztosításához szükséges költségvetési forrásokkal és humánerőforrásokkal, hogy a polgárok gyors és érdemi válaszokat kapjanak kérdéseikre, panaszaikra és petícióikra;

| 4. | úgy ítéli meg, hogy az ombudsman továbbra is tevékenyen és kiegyensúlyozottan gyakorolta hatásköreit, mind a panaszok megvizsgálása, kezelése és a vizsgálatok lefolytatása és lezárása tekintetében, mind az építő jellegű kapcsolatok európai uniós intézményekkel és szervekkel való fenntartása és a polgárok arra való ösztönzése tekintetében, hogy éljenek jogaikkal ezen intézményekkel és szervekkel szemben; |
| --- | --- |

4.

úgy ítéli meg, hogy az ombudsman továbbra is tevékenyen és kiegyensúlyozottan gyakorolta hatásköreit, mind a panaszok megvizsgálása, kezelése és a vizsgálatok lefolytatása és lezárása tekintetében, mind az építő jellegű kapcsolatok európai uniós intézményekkel és szervekkel való fenntartása és a polgárok arra való ösztönzése tekintetében, hogy éljenek jogaikkal ezen intézményekkel és szervekkel szemben;

| 5. | felszólítja az ombudsmant, hogy folytassa a munkájának ismertté tételére irányuló erőfeszítéseit, és tevékenységét hatékony és átlátható módon ismertesse; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az ombudsmant, hogy folytassa a munkájának ismertté tételére irányuló erőfeszítéseit, és tevékenységét hatékony és átlátható módon ismertesse;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy a „hivatali visszásság” fogalmát továbbra is szélesen kell értelmezni, és annak nemcsak a jogszabályok megsértését és az európai közigazgatási jogszabályok általános elveinek – mint az objektivitás, arányosság, egyenlőség, megkülönböztetésmentesség –, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértését kell magában foglalnia, hanem azokat az eseteket is, amikor egy intézmény nem következetesen és jóhiszeműen jár el vagy nem veszi figyelembe az állampolgárok jogos elvárásait, beleértve azt is, amikor egy intézmény kötelezettséget vállalt bizonyos normák és szabványok betartására annak ellenére, hogy ezek a kötelezettségek nem szerepelnek a szerződésekben vagy a másodlagos jogban; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy a „hivatali visszásság” fogalmát továbbra is szélesen kell értelmezni, és annak nemcsak a jogszabályok megsértését és az európai közigazgatási jogszabályok általános elveinek – mint az objektivitás, arányosság, egyenlőség, megkülönböztetésmentesség –, valamint az emberi jogok és az alapvető szabadságok megsértését kell magában foglalnia, hanem azokat az eseteket is, amikor egy intézmény nem következetesen és jóhiszeműen jár el vagy nem veszi figyelembe az állampolgárok jogos elvárásait, beleértve azt is, amikor egy intézmény kötelezettséget vállalt bizonyos normák és szabványok betartására annak ellenére, hogy ezek a kötelezettségek nem szerepelnek a szerződésekben vagy a másodlagos jogban;

| 7. | az EU döntéshozatali folyamatai és igazgatása keretében, a nyitottság és az elszámoltathatóság fokozása terén az ombudsman szerepét lényegesnek tartja egy olyan Unió létrehozásához, „amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg”, ahogy azt az EU-Szerződés 1. cikkének (2) bekezdése előírja; |
| --- | --- |

7.

az EU döntéshozatali folyamatai és igazgatása keretében, a nyitottság és az elszámoltathatóság fokozása terén az ombudsman szerepét lényegesnek tartja egy olyan Unió létrehozásához, „amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg”, ahogy azt az EU-Szerződés 1. cikkének (2) bekezdése előírja;

| 8. | megismétli a korábbi állásfoglalásaiban kifejezett, az európai uniós intézményeknek és szerveknek szóló arra vonatkozó felhívását, hogy a helyes hivatali magatartás európai kódexe tekintetében közös hozzáállást alakítsanak ki; |
| --- | --- |

8.

megismétli a korábbi állásfoglalásaiban kifejezett, az európai uniós intézményeknek és szerveknek szóló arra vonatkozó felhívását, hogy a helyes hivatali magatartás európai kódexe tekintetében közös hozzáállást alakítsanak ki;

| 9. | megállapítja, hogy valamennyi közösségi intézmény és szerv személyzete a helyes hivatali magatartás európai kódexe hatálya alá tartozik (melyet az ombudsman javasolt és a Parlament az említett 2001. szeptember 6-i állásfoglalásával jóváhagyott), és ezt a kódexet rendszeresen naprakésszé teszik és közzéteszik az ombudsman honlapján; |
| --- | --- |

9.

megállapítja, hogy valamennyi közösségi intézmény és szerv személyzete a helyes hivatali magatartás európai kódexe hatálya alá tartozik (melyet az ombudsman javasolt és a Parlament az említett 2001. szeptember 6-i állásfoglalásával jóváhagyott), és ezt a kódexet rendszeresen naprakésszé teszik és közzéteszik az ombudsman honlapján;

| 10. | üdvözli az ombudsman statútumának felülvizsgálatát, különösen az ombudsman vizsgálati hatáskörének megerősödését, amely segít biztosítani, hogy a polgárok feltétel nélkül bízhassanak abban, hogy panaszaikat képes korlátozások nélkül, alaposan megvizsgálni; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az ombudsman statútumának felülvizsgálatát, különösen az ombudsman vizsgálati hatáskörének megerősödését, amely segít biztosítani, hogy a polgárok feltétel nélkül bízhassanak abban, hogy panaszaikat képes korlátozások nélkül, alaposan megvizsgálni;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a polgárok, a vállalkozások, a nem kormányzati szervezetek és egyéb szervek számára nyújtott tájékoztatáson keresztül hozzá kell járulni ahhoz, hogy a közvélemény megértse az ombudsman feladatait, és úgy véli, hogy a magas színvonalú, pontos tájékoztatás elősegítheti azon panaszok számának csökkenését, amelyek nem tartoznak az ombudsman hatáskörébe; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a polgárok, a vállalkozások, a nem kormányzati szervezetek és egyéb szervek számára nyújtott tájékoztatáson keresztül hozzá kell járulni ahhoz, hogy a közvélemény megértse az ombudsman feladatait, és úgy véli, hogy a magas színvonalú, pontos tájékoztatás elősegítheti azon panaszok számának csökkenését, amelyek nem tartoznak az ombudsman hatáskörébe;

| 12. | úgy ítéli meg, hogy az elfogadhatatlan panaszok száma – bár érthető módon – továbbra is túl sok, és azt javasolja e tekintetben, hogy folytatódjék az európai polgárok körében indított tájékoztató kampány, amelynek célja az ombudsmanok európai hálózata tagjainak feladat- és hatásköreinek ismertetése; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy az elfogadhatatlan panaszok száma – bár érthető módon – továbbra is túl sok, és azt javasolja e tekintetben, hogy folytatódjék az európai polgárok körében indított tájékoztató kampány, amelynek célja az ombudsmanok európai hálózata tagjainak feladat- és hatásköreinek ismertetése;

| 13. | elismeri az ombudsman erőfeszítéseit intézménye hatékonyságának fokozására és az átlagosan 13 hónapos ügyintézési idő lerövidítésére; |
| --- | --- |

13.

elismeri az ombudsman erőfeszítéseit intézménye hatékonyságának fokozására és az átlagosan 13 hónapos ügyintézési idő lerövidítésére;

| 14. | örvendetesnek tartja, hogy az ombudsman, valamint az európai uniós intézmények és szervek között konstruktív együttműködés tapasztalható, és helyesli, hogy az ombudsman külső ellenőrzési mechanizmus szerepét tölti be, továbbá az európai igazgatás folyamatban lévő fejlesztése hasznos forrásának tekinti; |
| --- | --- |

14.

örvendetesnek tartja, hogy az ombudsman, valamint az európai uniós intézmények és szervek között konstruktív együttműködés tapasztalható, és helyesli, hogy az ombudsman külső ellenőrzési mechanizmus szerepét tölti be, továbbá az európai igazgatás folyamatban lévő fejlesztése hasznos forrásának tekinti;

| 15. | üdvözli az Európai Befektetési Bank és az ombudsman közötti, 2008. július 9-én aláírt szándéknyilatkozatot, illetve azt, hogy az Unió ügynökségeivel megállapodtak a polgárokkal fenntartott kapcsolataikra vonatkozóan a helyes hivatali magatartás európai kódexének elfogadásáról; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az Európai Befektetési Bank és az ombudsman közötti, 2008. július 9-én aláírt szándéknyilatkozatot, illetve azt, hogy az Unió ügynökségeivel megállapodtak a polgárokkal fenntartott kapcsolataikra vonatkozóan a helyes hivatali magatartás európai kódexének elfogadásáról;

| 16. | felszólítja az ombudsmant, folytassa az őrködést, és gondoskodjék arról, hogy a Bizottság megfelelően használja fel döntési jogköreit jogsértési eljárások kezdeményezése során az EK-Szerződés 226. cikke alapján, vagy szankciók javasolása során az EK-Szerződés 228. cikke értelmében, és eközben gondosan ügyeljen a késedelmek és az azonnali intézkedés indokolatlan elmulasztásának elkerülésére, amely nem egyeztethető össze a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának felügyeletére vonatkozó hatásköreivel, és kéri, hogy e kérdésekben továbbra is maradjon kapcsolatban a Petíciós Bizottsággal; |
| --- | --- |

16.

felszólítja az ombudsmant, folytassa az őrködést, és gondoskodjék arról, hogy a Bizottság megfelelően használja fel döntési jogköreit jogsértési eljárások kezdeményezése során az EK-Szerződés 226. cikke alapján, vagy szankciók javasolása során az EK-Szerződés 228. cikke értelmében, és eközben gondosan ügyeljen a késedelmek és az azonnali intézkedés indokolatlan elmulasztásának elkerülésére, amely nem egyeztethető össze a Bizottságnak az uniós jog alkalmazásának felügyeletére vonatkozó hatásköreivel, és kéri, hogy e kérdésekben továbbra is maradjon kapcsolatban a Petíciós Bizottsággal;

| 17. | megismétli véleményét, hogy ha egy intézmény visszautasítja egy, az ombudsman külön jelentésében szereplő ajánlás elfogadását annak ellenére, hogy az ajánlást a Parlament jóváhagyta, akkor a Parlament jogszerűen használhatja fel keresetnek a Bírósághoz történő benyújtására vonatkozó hatásköreit az ombudsman ajánlásának tárgyát képező intézkedés vagy mulasztás vonatkozásában; felkéri az eljárási szabályzattal foglalkozó illetékes bizottságát, hogy az ilyen intézkedések kezdeményezésére tekintettel tegyen javaslatot a szabályzat megfelelő rendelkezésekkel történő kiegészítésére; |
| --- | --- |

17.

megismétli véleményét, hogy ha egy intézmény visszautasítja egy, az ombudsman külön jelentésében szereplő ajánlás elfogadását annak ellenére, hogy az ajánlást a Parlament jóváhagyta, akkor a Parlament jogszerűen használhatja fel keresetnek a Bírósághoz történő benyújtására vonatkozó hatásköreit az ombudsman ajánlásának tárgyát képező intézkedés vagy mulasztás vonatkozásában; felkéri az eljárási szabályzattal foglalkozó illetékes bizottságát, hogy az ilyen intézkedések kezdeményezésére tekintettel tegyen javaslatot a szabályzat megfelelő rendelkezésekkel történő kiegészítésére;

| 18. | tudomásul veszi, hogy az ombudsman külön jelentést készített, amelyben kifogásolja, hogy a Bizottság nem volt képes kellően megindokolni a 65 év feletti kisegítő konferenciatolmácsokkal szembeni bánásmódját, amivel kapcsolatban 2009. május 5-én a Parlament állásfoglalást (4) fogadott el; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi, hogy az ombudsman külön jelentést készített, amelyben kifogásolja, hogy a Bizottság nem volt képes kellően megindokolni a 65 év feletti kisegítő konferenciatolmácsokkal szembeni bánásmódját, amivel kapcsolatban 2009. május 5-én a Parlament állásfoglalást (4) fogadott el;

| 19. | úgy ítéli meg, hogy amikor az ombudsman és a Petíciós Bizottság a megbízatásaik és hatáskörük alapján eljárva egymást átfedő ügyeket vizsgálnak ki, például azt, hogy a Bizottság milyen módon folytatta le a jogsértési eljárásokat, valamint magát az állítólagos jogsértést, szoros együttműködés révén sokkal hasznosabb szinergiát valósíthatnak meg; |
| --- | --- |

19.

úgy ítéli meg, hogy amikor az ombudsman és a Petíciós Bizottság a megbízatásaik és hatáskörük alapján eljárva egymást átfedő ügyeket vizsgálnak ki, például azt, hogy a Bizottság milyen módon folytatta le a jogsértési eljárásokat, valamint magát az állítólagos jogsértést, szoros együttműködés révén sokkal hasznosabb szinergiát valósíthatnak meg;

| 20. | üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság közötti, az intézményes kereteken belül létrejött kitűnő kapcsolattartást a hatáskörök és előjogok kölcsönös tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság közötti, az intézményes kereteken belül létrejött kitűnő kapcsolattartást a hatáskörök és előjogok kölcsönös tiszteletben tartása tekintetében;

| 21. | elismeri az európai ombudsmanok hálózatának (amelynek a Petíciós Bizottság is tagja) hasznos közreműködését, a bíróságon kívüli jogorvoslatok szubszidiaritás elvével összhangban történő biztosítása során; örvendetesnek tartja az európai ombudsman, valamint a tagállamokban az ombudsmanok, valamint a nemzeti, regionális és helyi szintű, hasonló szervek közötti együttműködést, és szorgalmazza a legjobb gyakorlatok cseréjének további fokozását, lehetővé téve a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti gyors elterjedését; |
| --- | --- |

21.

elismeri az európai ombudsmanok hálózatának (amelynek a Petíciós Bizottság is tagja) hasznos közreműködését, a bíróságon kívüli jogorvoslatok szubszidiaritás elvével összhangban történő biztosítása során; örvendetesnek tartja az európai ombudsman, valamint a tagállamokban az ombudsmanok, valamint a nemzeti, regionális és helyi szintű, hasonló szervek közötti együttműködést, és szorgalmazza a legjobb gyakorlatok cseréjének további fokozását, lehetővé téve a legjobb gyakorlatok tagállamok közötti gyors elterjedését;

| 22. | üdvözli annak a két tanulmánynak az ombudsman honlapján történő közzétételét, amelyek az érintett intézmények által a 2006 és 2007 során kapott kritikai és további megjegyzések nyomon követésével foglalkoznak; |
| --- | --- |

22.

üdvözli annak a két tanulmánynak az ombudsman honlapján történő közzétételét, amelyek az érintett intézmények által a 2006 és 2007 során kapott kritikai és további megjegyzések nyomon követésével foglalkoznak;

| 23. | arra ösztönzi az ombudsmant, hogy továbbra is helyezzen nagy hangsúlyt a polgárok, azaz a potenciális panaszosok tájékoztatását szolgáló eseményekre, mivel egyértelmű, hogy az európai, nemzeti és regionális szint közötti felelősségek és döntéshozatali folyamatok elhatárolása még mindig túlságosan bonyolult és nehezen érthető sok polgár és vállalkozás számára; |
| --- | --- |

23.

arra ösztönzi az ombudsmant, hogy továbbra is helyezzen nagy hangsúlyt a polgárok, azaz a potenciális panaszosok tájékoztatását szolgáló eseményekre, mivel egyértelmű, hogy az európai, nemzeti és regionális szint közötti felelősségek és döntéshozatali folyamatok elhatárolása még mindig túlságosan bonyolult és nehezen érthető sok polgár és vállalkozás számára;

| 24. | helyesli az ombudsman által alkalmazott kommunikációs stratégia által támogatott fokozott információs kampányt, amely a polgárok jogaival és a közösségi hatáskörökkel kapcsolatos nagyobb mértékű tudatossághoz, valamint az ombudsman hatáskörének nagyobb mértékű megértéséhez vezet; |
| --- | --- |

24.

helyesli az ombudsman által alkalmazott kommunikációs stratégia által támogatott fokozott információs kampányt, amely a polgárok jogaival és a közösségi hatáskörökkel kapcsolatos nagyobb mértékű tudatossághoz, valamint az ombudsman hatáskörének nagyobb mértékű megértéséhez vezet;

| 25. | megjegyzi, hogy az egyes intézmények panaszok és petíciók benyújtására alkalmas saját weboldalainak elindítása zavaró lehet a polgárok számára az intézmények közötti különbségtétel során; éppen ezért támogatja egy olyan interaktív használati útmutató létrehozását, amely segít a polgároknak a számukra legmegfelelőbb probléma-megoldási fórum megtalálásában; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az egyes intézmények panaszok és petíciók benyújtására alkalmas saját weboldalainak elindítása zavaró lehet a polgárok számára az intézmények közötti különbségtétel során; éppen ezért támogatja egy olyan interaktív használati útmutató létrehozását, amely segít a polgároknak a számukra legmegfelelőbb probléma-megoldási fórum megtalálásában;

| 26. | üdvözli az ombudsman új weboldalának beindítását, amely lényegi választ nyújt erre a kérdésre; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az ombudsman új weboldalának beindítását, amely lényegi választ nyújt erre a kérdésre;

| 27. | az európai ombudsmanhoz érkező elfogadhatatlan panaszok számának csökkentése érdekében javasolja, hogy fejlesszék tovább ezt az ötletet, és indítsanak közös weboldalt az európai intézmények, amely segíti az állampolgárokat, és közvetlenül a panaszuk kezelésében illetékes intézményhez irányítja őket; |
| --- | --- |

27.

az európai ombudsmanhoz érkező elfogadhatatlan panaszok számának csökkentése érdekében javasolja, hogy fejlesszék tovább ezt az ötletet, és indítsanak közös weboldalt az európai intézmények, amely segíti az állampolgárokat, és közvetlenül a panaszuk kezelésében illetékes intézményhez irányítja őket;

| 28. | felhívja az európai ombudsmant, hogy vállalja a panaszos hozzájárulásának megszerzését követően minden egyes olyan panasz közvetlen továbbítását, amely valamelyik nemzeti vagy regionális ombudsman hatáskörébe tartozik; |
| --- | --- |

28.

felhívja az európai ombudsmant, hogy vállalja a panaszos hozzájárulásának megszerzését követően minden egyes olyan panasz közvetlen továbbítását, amely valamelyik nemzeti vagy regionális ombudsman hatáskörébe tartozik;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy hasonló illetékes szerveinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy hasonló illetékes szerveinek.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL L 189., 2008.7.17., 25. o.

(3)  Az európai ombudsmannak a különböző közösségi intézményekben és szervekben a helyes hivatali magatartási szabályzat létezéséről és az ahhoz való nyilvános hozzáférésről szóló saját kezdeményezésű vizsgálatát követő, az Európai Parlamentnek benyújtott különjelentéséről szóló állásfoglalás (HL C 72. E, 2002.3.21., 331. o.).

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0340.

---

| 7.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 271/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 271/14

---

2009. november 12., csütörtökKöltségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatások a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel

P7_TA(2009)0067

Az Európai Parlament 2009. november 12-i állásfoglalása a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettell (2009/2168(INI))

2010/C 271 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Lisszaboni Szerződésre (LSz),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (IIA),

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2) (költségvetési rendelet),

tekintettel a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (3),

tekintettel a 2007–2013-as pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról szóló, 2009. március 25-i állásfoglalására (4),

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0045/2009),

| A. | mivel az LSz fontos módosításokat vezet be pénzügyi és költségvetési kérdésekben, nevezetesen jogilag kötelező erejű aktussá teszi a többéves pénzügyi keretet (MFF), amellyel az éves költségvetésnek összhangban kell állnia, megszünteti a különbségtételt a kötelező és a nem kötelező kiadások között, és jelentősen egyszerűsíti a költségvetési eljárást, |
| --- | --- |

A.

mivel az LSz fontos módosításokat vezet be pénzügyi és költségvetési kérdésekben, nevezetesen jogilag kötelező erejű aktussá teszi a többéves pénzügyi keretet (MFF), amellyel az éves költségvetésnek összhangban kell állnia, megszünteti a különbségtételt a kötelező és a nem kötelező kiadások között, és jelentősen egyszerűsíti a költségvetési eljárást,

| B. | mivel ezek a módosítások elavulttá teszik az IIA és a költségvetési rendelet egyes rendelkezéseit, |
| --- | --- |

B.

mivel ezek a módosítások elavulttá teszik az IIA és a költségvetési rendelet egyes rendelkezéseit,

| C. | mivel a hatályba lépése ezért az Unió új „pénzügyi alkotmányának” gyakorlatba való átültetéséhez szükséges számos jogi aktus gyors elfogadását követeli meg, nevezetesen:






  — | az MFF-t tartalmazó új rendelet elfogadása; |
| --- | --- | --- |

C.

mivel a hatályba lépése ezért az Unió új „pénzügyi alkotmányának” gyakorlatba való átültetéséhez szükséges számos jogi aktus gyors elfogadását követeli meg, nevezetesen:

—

az MFF-t tartalmazó új rendelet elfogadása;

| — | a költségvetési rendelet hozzáigazítása a költségvetés elfogadásának és végrehajtásának új elveihez; |
| --- | --- |

—

a költségvetési rendelet hozzáigazítása a költségvetés elfogadásának és végrehajtásának új elveihez;

| — | egy új IIA jóváhagyása, amely főként a két említett jogi eszközben nem szereplő szabályokat tartalmaz az intézmények együttműködéséről az éves költségvetési eljárás során, |
| --- | --- |

—

egy új IIA jóváhagyása, amely főként a két említett jogi eszközben nem szereplő szabályokat tartalmaz az intézmények együttműködéséről az éves költségvetési eljárás során,

| D. | mivel még ha zökkenőmentesen folynak is az ezen új eszközök elfogadására irányuló eljárások, hosszú tárgyalásokat fognak igényelni, és több hónapig is eltarthatnak az LSz hatályba lépése után, |
| --- | --- |

D.

mivel még ha zökkenőmentesen folynak is az ezen új eszközök elfogadására irányuló eljárások, hosszú tárgyalásokat fognak igényelni, és több hónapig is eltarthatnak az LSz hatályba lépése után,

| E. | mivel az LSz elvei megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében tanácsos volna az intézmények számára, hogy megegyezzenek néhány átmeneti iránymutatásról, amelyek lehetővé teszik a költségvetés végrehajtását, illetve költségvetés-módosítások elfogadását, ha az elengedhetetlennek bizonyul, valamint az intézményközi együttműködés gyakorlati módozatairól a 2011-es költségvetési eljárás keretében, |
| --- | --- |

E.

mivel az LSz elvei megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében tanácsos volna az intézmények számára, hogy megegyezzenek néhány átmeneti iránymutatásról, amelyek lehetővé teszik a költségvetés végrehajtását, illetve költségvetés-módosítások elfogadását, ha az elengedhetetlennek bizonyul, valamint az intézményközi együttműködés gyakorlati módozatairól a 2011-es költségvetési eljárás keretében,

| F. | mivel ezeknek az átmeneti iránymutatásoknak 2010 elejére rendelkezésre kell állniuk, ami azt igényelné, hogy azokról már a Tanács második olvasatát megelőző, 2009. november 19-ére előirányzott költségvetési egyeztetés során megállapodjanak, |
| --- | --- |

F.

mivel ezeknek az átmeneti iránymutatásoknak 2010 elejére rendelkezésre kell állniuk, ami azt igényelné, hogy azokról már a Tanács második olvasatát megelőző, 2009. november 19-ére előirányzott költségvetési egyeztetés során megállapodjanak,

| G. | mivel annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetési hatóság egyik ágát képviselő parlamenti küldöttség határozott állásponttal rendelkezzen a jövőbeli tárgyalások során, egyértelmű iránymutatásokat kell adni számára a Parlament által jóváhagyott mandátum alapján, |
| --- | --- |

G.

mivel annak biztosítása érdekében, hogy a költségvetési hatóság egyik ágát képviselő parlamenti küldöttség határozott állásponttal rendelkezzen a jövőbeli tárgyalások során, egyértelmű iránymutatásokat kell adni számára a Parlament által jóváhagyott mandátum alapján,

| 1. | üdvözli az LSz küszöbön álló hatálybalépését, amivel teljes mértékű alkalmazást nyer az egész éves költségvetésnek a költségvetési hatóság két ága általi közös – szükség esetén az egyeztetőbizottság összehívásával történő – jóváhagyásának elve; úgy véli, hogy ezt az elvet sic et simpliciter kell alkalmazni, a szükséges kiigazításokkal (így például az egyeztetés egyszerűsített formája), a Szerződésekben kifejezetten nem említett valamennyi más költségvetési eljárásra, így például a költségvetés-módosítások és az átcsoportosítások elfogadása során; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az LSz küszöbön álló hatálybalépését, amivel teljes mértékű alkalmazást nyer az egész éves költségvetésnek a költségvetési hatóság két ága általi közös – szükség esetén az egyeztetőbizottság összehívásával történő – jóváhagyásának elve; úgy véli, hogy ezt az elvet sic et simpliciter kell alkalmazni, a szükséges kiigazításokkal (így például az egyeztetés egyszerűsített formája), a Szerződésekben kifejezetten nem említett valamennyi más költségvetési eljárásra, így például a költségvetés-módosítások és az átcsoportosítások elfogadása során;

| 2. | szükségesnek tekinti a költségvetési hatóság mindkét ága számára, hogy a költségvetés végrehajtására vonatkozóan átmeneti iránymutatásokról állapodjanak meg, nevezetesen az átcsoportosítások jóváhagyásáról, a költségvetés-módosítások elfogadásáról és az éves költségvetési eljárás során folytatott gyakorlati intézményközi együttműködés elveiről, amelyek mindaddig alkalmazandóak volnának, amíg az LSz által bevezetett új szabályok végrehajtásának biztosításához szükséges jogi aktusok elfogadása le nem zárul; |
| --- | --- |

2.

szükségesnek tekinti a költségvetési hatóság mindkét ága számára, hogy a költségvetés végrehajtására vonatkozóan átmeneti iránymutatásokról állapodjanak meg, nevezetesen az átcsoportosítások jóváhagyásáról, a költségvetés-módosítások elfogadásáról és az éves költségvetési eljárás során folytatott gyakorlati intézményközi együttműködés elveiről, amelyek mindaddig alkalmazandóak volnának, amíg az LSz által bevezetett új szabályok végrehajtásának biztosításához szükséges jogi aktusok elfogadása le nem zárul;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az iránymutatásokról csak azzal a feltétellel lehet megegyezni, hogy azok maradéktalanul tiszteletben tartják az intézményi egyensúlyt, teljes mértékben biztosítják a Parlamentnek az LSz szerinti új költségvetési előjogait (a tartalmat, az eljárást és a menetrendet illetően), és csak a releváns jogi aktusok elfogadásáig és hatálybalépéséig alkalmazandók; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az iránymutatásokról csak azzal a feltétellel lehet megegyezni, hogy azok maradéktalanul tiszteletben tartják az intézményi egyensúlyt, teljes mértékben biztosítják a Parlamentnek az LSz szerinti új költségvetési előjogait (a tartalmat, az eljárást és a menetrendet illetően), és csak a releváns jogi aktusok elfogadásáig és hatálybalépéséig alkalmazandók;

| 4. | úgy véli, hogy az átmeneti intézkedések semmiképpen sem térhetnek el az új szerződés által megszabott általános elvektől, és nem prejudikálhatják a jövőbeli jogalkotási eljárásokat sem, de lehetővé kell tenniük a költségvetési hatóság két ága számára, hogy a jogalkotás elfogadásáig megtalálják a szükséges gyakorlati megoldásokat; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az átmeneti intézkedések semmiképpen sem térhetnek el az új szerződés által megszabott általános elvektől, és nem prejudikálhatják a jövőbeli jogalkotási eljárásokat sem, de lehetővé kell tenniük a költségvetési hatóság két ága számára, hogy a jogalkotás elfogadásáig megtalálják a szükséges gyakorlati megoldásokat;

| 5. | úgy véli, hogy szükség van ilyen átmeneti iránymutatásokra a költségvetés-módosítások elfogadására irányuló eljárásra, az átcsoportosítások jóváhagyására, valamint az éves költségvetési eljárásra alkalmazandó gyakorlati menetrend és együttműködési elvek meghatározására vonatkozó területeken, a költségvetési hatóság két ága közötti együttműködés kereteinek biztosítása érdekében, az eljárások zökkenőmentes és sikeres lefolytatásának elősegítése céljából; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy szükség van ilyen átmeneti iránymutatásokra a költségvetés-módosítások elfogadására irányuló eljárásra, az átcsoportosítások jóváhagyására, valamint az éves költségvetési eljárásra alkalmazandó gyakorlati menetrend és együttműködési elvek meghatározására vonatkozó területeken, a költségvetési hatóság két ága közötti együttműködés kereteinek biztosítása érdekében, az eljárások zökkenőmentes és sikeres lefolytatásának elősegítése céljából;

Költségvetés-módosítások

| 6. | emlékeztet arra, hogy költségvetés-módosításokat csak a szerződések által az éves költségvetési eljárásra vonatkozóan megállapított ugyanazon eljárás alkalmazásával lehet elfogadni, beleértve szükség esetén az egyeztetőbizottságot is, kivéve a menetrendet illetően, és úgy véli, hogy ami az éves költségvetést illeti, a költségvetési hatóságnak jogában áll módosításokat bevezetni a költségvetés elfogadásának pillanatában nem ismert elemekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy költségvetés-módosításokat csak a szerződések által az éves költségvetési eljárásra vonatkozóan megállapított ugyanazon eljárás alkalmazásával lehet elfogadni, beleértve szükség esetén az egyeztetőbizottságot is, kivéve a menetrendet illetően, és úgy véli, hogy ami az éves költségvetést illeti, a költségvetési hatóságnak jogában áll módosításokat bevezetni a költségvetés elfogadásának pillanatában nem ismert elemekre vonatkozóan;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a költségvetés-módosítások jelenlegi száma túl magas, és azt lehetőség szerint csökkenteni kell a benyújtásukkal kapcsolatban a költségvetési rendelet 37. cikkében meghatározott feltételeknek való megfelelés érdekében; kívánatosnak tartja, hogy az intézmények állapodjanak meg az év egyes olyan időszakairól, amelyekben költségvetés-módosításokat kell benyújtani, kivéve nagyon sürgős körülmények között; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a költségvetés-módosítások jelenlegi száma túl magas, és azt lehetőség szerint csökkenteni kell a benyújtásukkal kapcsolatban a költségvetési rendelet 37. cikkében meghatározott feltételeknek való megfelelés érdekében; kívánatosnak tartja, hogy az intézmények állapodjanak meg az év egyes olyan időszakairól, amelyekben költségvetés-módosításokat kell benyújtani, kivéve nagyon sürgős körülmények között;

| 8. | rámutat arra, hogy a költségvetés-módosításokra vonatkozó átmeneti iránymutatások célja, hogy elősegítsék a költségvetési hatóság két ága közötti megállapodás elérését, anélkül, hogy kizárnák az egyeztetőbizottsághoz fordulást; úgy véli, hogy ezt a célt a Bizottság és a költségvetési hatóság két ága közötti, valamint az utóbbi kettő közötti információáramlás javításával lehetne elérni; hangsúlyozza azonban, hogy ezeknek az iránymutatásoknak maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk a Parlamentnek a költségvetés-módosításokra is általában alkalmazandó költségvetési eljárásra vonatkozó előjogait, a fent említettek szerint; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a költségvetés-módosításokra vonatkozó átmeneti iránymutatások célja, hogy elősegítsék a költségvetési hatóság két ága közötti megállapodás elérését, anélkül, hogy kizárnák az egyeztetőbizottsághoz fordulást; úgy véli, hogy ezt a célt a Bizottság és a költségvetési hatóság két ága közötti, valamint az utóbbi kettő közötti információáramlás javításával lehetne elérni; hangsúlyozza azonban, hogy ezeknek az iránymutatásoknak maradéktalanul tiszteletben kell tartaniuk a Parlamentnek a költségvetés-módosításokra is általában alkalmazandó költségvetési eljárásra vonatkozó előjogait, a fent említettek szerint;

Átcsoportosítások

| 9. | úgy véli, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak meg kell adni a lehetőséget arra, hogy egyenlő feltételek mellett fejezhessék ki jóváhagyásukat vagy tiltakozásukat a költségvetési hatóság jóváhagyására jelenleg benyújtott valamennyi átcsoportosítással kapcsolatban, függetlenül azok természetétől (kifizetések vagy kötelezettségvállalások) és összegétől, amennyiben ezek az átcsoportosítások eltérést jelentenek a költségvetési hatóság döntésétől; úgy véli ezért, hogy az LSz-szel összeegyeztethető egyedüli opció a költségvetési hatóság két ága közötti egyensúlyt - beleértve szükség esetén az egyeztetés egyszerűsített formáját is - tiszteletben tartó eljárás; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak meg kell adni a lehetőséget arra, hogy egyenlő feltételek mellett fejezhessék ki jóváhagyásukat vagy tiltakozásukat a költségvetési hatóság jóváhagyására jelenleg benyújtott valamennyi átcsoportosítással kapcsolatban, függetlenül azok természetétől (kifizetések vagy kötelezettségvállalások) és összegétől, amennyiben ezek az átcsoportosítások eltérést jelentenek a költségvetési hatóság döntésétől; úgy véli ezért, hogy az LSz-szel összeegyeztethető egyedüli opció a költségvetési hatóság két ága közötti egyensúlyt - beleértve szükség esetén az egyeztetés egyszerűsített formáját is - tiszteletben tartó eljárás;

| 10. | úgy véli, hogy az átcsoportosításokra vonatkozó esetleges megállapodásnak arra kell irányulnia, hogy elkerülje a konfliktusokat a költségvetési hatóság két ága között, melyek mindketten egyformán jogosultak a véleménynyilvánításra, hogy elkerülje a releváns szolgálatok által végzett szokásos ügymenet komplikációját, és hogy összehangolja a menetrendet az egyeztető struktúrák összehívásának lehetőség szerinti elkerülése érdekében, anélkül, hogy megkérdőjelezné a Parlament beleszólásának jelenlegi szintjét az átcsoportosítások elfogadását illetően; kívánatosnak tartja, hogy az átcsoportosítások küszöbértéke változatlan maradjon; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az átcsoportosításokra vonatkozó esetleges megállapodásnak arra kell irányulnia, hogy elkerülje a konfliktusokat a költségvetési hatóság két ága között, melyek mindketten egyformán jogosultak a véleménynyilvánításra, hogy elkerülje a releváns szolgálatok által végzett szokásos ügymenet komplikációját, és hogy összehangolja a menetrendet az egyeztető struktúrák összehívásának lehetőség szerinti elkerülése érdekében, anélkül, hogy megkérdőjelezné a Parlament beleszólásának jelenlegi szintjét az átcsoportosítások elfogadását illetően; kívánatosnak tartja, hogy az átcsoportosítások küszöbértéke változatlan maradjon;

Ideiglenes tizenkettedek

| 11. | úgy véli, hogy az LSz kellően világos szabályokat tartalmaz az ideiglenes tizenkettedekről, lehetővé téve azok alkalmazását szükség esetén, anélkül, hogy átmeneti iránymutatásokra volna szükség e kérdésben; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy az LSz kellően világos szabályokat tartalmaz az ideiglenes tizenkettedekről, lehetővé téve azok alkalmazását szükség esetén, anélkül, hogy átmeneti iránymutatásokra volna szükség e kérdésben;

Az éves költségvetési eljárásra vonatkozó menetrend és együttműködési elvek

| 12. | úgy véli, hogy az éves eljárás menetrendjének továbbra is lehetővé kell tennie a Parlamenten belüli különböző szervek közötti széles körű egyeztetést, és tiszteletben kell tartania a többnyelvűség követelményeit; hangsúlyozza, hogy nem hajlandó elfogadni a döntéseinek meghozatalára rendelkezésre álló időszak lerövidítését; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az éves eljárás menetrendjének továbbra is lehetővé kell tennie a Parlamenten belüli különböző szervek közötti széles körű egyeztetést, és tiszteletben kell tartania a többnyelvűség követelményeit; hangsúlyozza, hogy nem hajlandó elfogadni a döntéseinek meghozatalára rendelkezésre álló időszak lerövidítését;

| 13. | véleménye szerint az együttműködési elvekre vonatkozó átmeneti iránymutatásoknak arra kell irányulniuk, hogy javítsák az intézmények közötti együttműködést a költségvetési eljárás különböző szakaszaiban, és hogy a gyakorlati menetrend különböző lépéseit adaptálják (és szükség esetén előlegezzék meg) a költségvetési eljárás új szabályaihoz, azzal a céllal, hogy a pusztán formálissá vált üléseket valódi mélyreható eszmecserékké alakítsák át; hangsúlyozza azonban kívánságát, hogy az intézmények között még a 2011-es költségvetési eljárás megkezdése előtt jöjjön létre megállapodás egy, az e kérdésekre vonatkozó megfelelő szabályok megállapításáról szóló, új és rövidebb IIA-ról; |
| --- | --- |

13.

véleménye szerint az együttműködési elvekre vonatkozó átmeneti iránymutatásoknak arra kell irányulniuk, hogy javítsák az intézmények közötti együttműködést a költségvetési eljárás különböző szakaszaiban, és hogy a gyakorlati menetrend különböző lépéseit adaptálják (és szükség esetén előlegezzék meg) a költségvetési eljárás új szabályaihoz, azzal a céllal, hogy a pusztán formálissá vált üléseket valódi mélyreható eszmecserékké alakítsák át; hangsúlyozza azonban kívánságát, hogy az intézmények között még a 2011-es költségvetési eljárás megkezdése előtt jöjjön létre megállapodás egy, az e kérdésekre vonatkozó megfelelő szabályok megállapításáról szóló, új és rövidebb IIA-ról;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatokat a költségvetési hatóság két ága között e kérdésekre vonatkozóan létrehozandó közös megegyezésre, az ezen állásfoglalásban foglaltak alapján; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő javaslatokat a költségvetési hatóság két ága között e kérdésekre vonatkozóan létrehozandó közös megegyezésre, az ezen állásfoglalásban foglaltak alapján;

| 15. | arra is felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő megfelelő javaslatokat az MFF-t tartalmazó rendelet elfogadására és a költségvetési rendelet elfogadására; hangsúlyozza, hogy e javaslatok egyetlen politikai csomagot képeznek, és együtt kell őket előterjeszteni és kezelni; erősen reméli, hogy e javaslatok figyelembe veszik a Parlament által az LSz pénzügyi vonatkozásairól és a félidős felülvizsgálatról szóló állásfoglalásaiban kinyilvánított követeléseket; |
| --- | --- |

15.

arra is felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb terjesszen elő megfelelő javaslatokat az MFF-t tartalmazó rendelet elfogadására és a költségvetési rendelet elfogadására; hangsúlyozza, hogy e javaslatok egyetlen politikai csomagot képeznek, és együtt kell őket előterjeszteni és kezelni; erősen reméli, hogy e javaslatok figyelembe veszik a Parlament által az LSz pénzügyi vonatkozásairól és a félidős felülvizsgálatról szóló állásfoglalásaiban kinyilvánított követeléseket;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az LSz szerint az MFF-t tartalmazó új rendelet elfogadásához szükség van a Parlament beleegyezésére, és hogy a költségvetési rendelet módosításaira a rendes jogalkotási eljárás (együttdöntés) fog vonatkozni; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az LSz szerint az MFF-t tartalmazó új rendelet elfogadásához szükség van a Parlament beleegyezésére, és hogy a költségvetési rendelet módosításaira a rendes jogalkotási eljárás (együttdöntés) fog vonatkozni;

| 17. | mandátummal ruházza fel a Költségvetési Bizottságot, hogy a 2009. novemberi költségvetési egyeztetésen tárgyaljon és állapodjon meg a fent említett kérdésekre vonatkozó szükséges átmeneti iránymutatásokról, az ebben az állásfoglalásban meghatározott korlátokon belül és feltételek mellett; |
| --- | --- |

17.

mandátummal ruházza fel a Költségvetési Bizottságot, hogy a 2009. novemberi költségvetési egyeztetésen tárgyaljon és állapodjon meg a fent említett kérdésekre vonatkozó szükséges átmeneti iránymutatásokról, az ebben az állásfoglalásban meghatározott korlátokon belül és feltételek mellett;

*

* *

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0374.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0174.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2009. november 12., csütörtök

| 7.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 271/18

---

2009. november 12., csütörtökA külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok *

P7_TA(2009)0062

Az Európai Parlament 2009. november 12-i jogalkotási állásfoglalása a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

2010/C 271 E/06

(Konzultációs eljárás)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottság javaslatára (COM(2009)0366),

tekintettel az EK-Szerződés 67. cikkére és 62. cikke (2) bekezdésének b) albekezdésének i) pontjára, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0112/2009),

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0042/2009),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság módosított javaslatát;

| 2. | jóváhagyja a mellékelt európai parlamenti és tanácsi közös nyilatkozatot; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a mellékelt európai parlamenti és tanácsi közös nyilatkozatot;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően változtassa meg javaslatát az EK-Szerződés 250. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| 4. | felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, ha az általa jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 5. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

5.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály


  1 preambulumbekezdés |
| (1) | A harmadik országokról készített, a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet I. és II. mellékletében szereplő felsorolás összetételének összhangban kell lennie és maradnia az (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. Néhány olyan
  harmadik
  országot, amelyek esetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba. |

A BIZOTTSÁG ÁLTAL JAVASOLT SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 preambulumbekezdés

(1)

A harmadik országokról készített, a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet I. és II. mellékletében szereplő felsorolás összetételének összhangban kell lennie és maradnia az (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. Néhány olyan
  harmadik
  országot, amelyek esetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba.

| (1) | A Bizottság a jelenlegi vízumliberalizációs tárgyalásokat regionális megközelítéssel és európai perspektívával kezdeményezte, egyenlő feltételek mellett és diszkriminációtól mentesen bevonva a Nyugat-Balkán országait.
  A harmadik országokról készített, a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet I. és II. mellékletében szereplő felsorolás összetételének összhangban kell lennie és maradnia az (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. Néhány
  nyugat-balkáni
  országot
  (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia)
  , amelyek esetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba.
  Ugyanezeket a vízumliberalizációs menetrendekben is szereplő kritériumokat minden érintett ország esetében alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a jelenlegi vízumliberalizációs tárgyalásokat regionális megközelítéssel és európai perspektívával kezdeményezte, egyenlő feltételek mellett és diszkriminációtól mentesen bevonva a Nyugat-Balkán országait.
  A harmadik országokról készített, a 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelet I. és II. mellékletében szereplő felsorolás összetételének összhangban kell lennie és maradnia az (5) preambulumbekezdésében felsorolt kritériumokkal. Néhány
  nyugat-balkáni
  országot
  (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia)
  , amelyek esetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba.
  Ugyanezeket a vízumliberalizációs menetrendekben is szereplő kritériumokat minden érintett ország esetében alkalmazni kell.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 a preambulumbekezdés (új)

| (1a) | A 2010-es év kezdetétől a kritériumokat teljesítő valamennyi nyugat-balkáni országot be kell engedni a vízummentes utazási rendszerbe. Azoknak az országoknak, amelyek jelentős előrelépéseik ellenére még nem teljesítették a kritériumokat, amint megfelelnek az adott vízumliberalizációs menetrendekben meghatározott követelményeknek, ugyanezeket az előjogokat kell biztosítani. |
| --- | --- |

(1a)

A 2010-es év kezdetétől a kritériumokat teljesítő valamennyi nyugat-balkáni országot be kell engedni a vízummentes utazási rendszerbe. Azoknak az országoknak, amelyek jelentős előrelépéseik ellenére még nem teljesítették a kritériumokat, amint megfelelnek az adott vízumliberalizációs menetrendekben meghatározott követelményeknek, ugyanezeket az előjogokat kell biztosítani.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2 preambulumbekezdés

| (2) | 2008. január 1-jén a Közösség és öt nyugat-balkáni ország
  – Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia –
  között vízumkönnyítési megállapodások léptek hatályba, a thesszaloniki cselekvési tervben vázolt, a nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazása felé vezető út első konkrét lépéseként. Ezekkel az országokkal 2008-ban a vízumliberalizációról szóló párbeszéd kezdődött, és a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendeket fogadtak el. A menetrendek végrehajtásáról 2009 májusában készített értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumot teljesítette. Montenegró és Szerbia a menetrendjében szereplő kritériumok nagy többségét teljesítette. |
| --- | --- |

(2)

2008. január 1-jén a Közösség és öt nyugat-balkáni ország
  – Albánia, Bosznia-Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia –
  között vízumkönnyítési megállapodások léptek hatályba, a thesszaloniki cselekvési tervben vázolt, a nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazása felé vezető út első konkrét lépéseként. Ezekkel az országokkal 2008-ban a vízumliberalizációról szóló párbeszéd kezdődött, és a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendeket fogadtak el. A menetrendek végrehajtásáról 2009 májusában készített értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumot teljesítette. Montenegró és Szerbia a menetrendjében szereplő kritériumok nagy többségét teljesítette.

| (2) | 2008. január 1-jén a Közösség és öt nyugat-balkáni ország között vízumkönnyítési megállapodások léptek hatályba, a theszaloníki cselekvési programban vázolt, a nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazása felé vezető út első konkrét lépéseként. Ezekkel az országokkal 2008-ban a vízumliberalizációról szóló párbeszéd kezdődött, és a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendeket fogadtak el. A menetrendek végrehajtásáról 2009 májusában készített értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumot teljesítette. Montenegró és Szerbia a menetrendjében szereplő kritériumok nagy többségét teljesítette.
  Albánia és Bosznia-Hercegovina jelentős haladást ért el a megfelelő teljesítménymutatók vonatkozásában a Bizottság 2009 májusában végzett értékelése óta. |
| --- | --- |

(2)

2008. január 1-jén a Közösség és öt nyugat-balkáni ország között vízumkönnyítési megállapodások léptek hatályba, a theszaloníki cselekvési programban vázolt, a nyugat-balkáni országok állampolgárainak vízummentes utazása felé vezető út első konkrét lépéseként. Ezekkel az országokkal 2008-ban a vízumliberalizációról szóló párbeszéd kezdődött, és a vízumliberalizációra vonatkozó menetrendeket fogadtak el. A menetrendek végrehajtásáról 2009 májusában készített értékelésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság a menetrendjében szereplő valamennyi kritériumot teljesítette. Montenegró és Szerbia a menetrendjében szereplő kritériumok nagy többségét teljesítette.
  Albánia és Bosznia-Hercegovina jelentős haladást ért el a megfelelő teljesítménymutatók vonatkozásában a Bizottság 2009 májusában végzett értékelése óta.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

2 a preambulumbekezdés (új)

| (2a) | A theszaloníki cselekvési program végrehajtásának előmozdítása érdekében a Bizottság - saját hatáskörének keretein belül és tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999). számú határozatára - vízumliberalizációról szóló párbeszédet kezd Koszovóval, és vízumliberalizációs menetrendet alakít ki a többi nyugat-balkáni országgal kialakított menetrendek mintájára. |
| --- | --- |

(2a)

A theszaloníki cselekvési program végrehajtásának előmozdítása érdekében a Bizottság - saját hatáskörének keretein belül és tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999). számú határozatára - vízumliberalizációról szóló párbeszédet kezd Koszovóval, és vízumliberalizációs menetrendet alakít ki a többi nyugat-balkáni országgal kialakított menetrendek mintájára.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

3 a preambulumbekezdés (új)

| (3a) | A stabilizációs és társulási folyamat megerősítése érdekében a vízummentes közlekedés segíteni fogja az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Montenegróval és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal fokozatosan kialakuló közös piacban való részvételt, és ezáltal hozzá fog járulni a kereskedelemhez, az innovációhoz és a növekedéshez. |
| --- | --- |

(3a)

A stabilizációs és társulási folyamat megerősítése érdekében a vízummentes közlekedés segíteni fogja az Albániával, Bosznia-Hercegovinával, Montenegróval és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal fokozatosan kialakuló közös piacban való részvételt, és ezáltal hozzá fog járulni a kereskedelemhez, az innovációhoz és a növekedéshez.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 preambulumbekezdés

| (4) | Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Montenegrót és
  Szerbiát [e két utóbbinak e rendelet hatályba lépéséig teljesítenie kell az összes kritériumot]
  indokolt áthelyezni az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe. Indokolt, hogy a vízummentesség csak az érintett
  három
  ország által kiadott biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozzon. |
| --- | --- |

(4)

Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Montenegrót és
  Szerbiát [e két utóbbinak e rendelet hatályba lépéséig teljesítenie kell az összes kritériumot]
  indokolt áthelyezni az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe. Indokolt, hogy a vízummentesség csak az érintett
  három
  ország által kiadott biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozzon.

| (4) | Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Montenegrót
  , Szerbiát, Albániát
  és
  Bosznia-Hercegovinát
  indokolt áthelyezni az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe.
  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia teljesítette az összes kritériumot e rendelet hatálybalépéséig. A vízumkötelezettség alóli mentesség Albániára és Bosznia-Hercegovinára a Bizottság által végzett értékelést követően, illetve a Szerződéssel összhangban válik érvényessé, amennyiben megfelelnek a vonatkozó vízumliberalizációs menetrend valamennyi teljesítménymutatójának.
  Indokolt, hogy a vízummentesség csak az érintett
  öt
  ország által kiadott biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozzon. |
| --- | --- |

(4)

Ezért Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot, Montenegrót
  , Szerbiát, Albániát
  és
  Bosznia-Hercegovinát
  indokolt áthelyezni az 539/2001/EK rendelet II. mellékletébe.
  Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia teljesítette az összes kritériumot e rendelet hatálybalépéséig. A vízumkötelezettség alóli mentesség Albániára és Bosznia-Hercegovinára a Bizottság által végzett értékelést követően, illetve a Szerződéssel összhangban válik érvényessé, amennyiben megfelelnek a vonatkozó vízumliberalizációs menetrend valamennyi teljesítménymutatójának.
  Indokolt, hogy a vízummentesség csak az érintett
  öt
  ország által kiadott biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozzon.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 a preambulumbekezdés (új)

| (4a) | A Bizottság késedelem nélkül, és legkésőbb 2010 elején jelentést terjeszt elő az Albánia és Bosznia-Hercegovina által az útitervben meghatározott teljesítménymutatók elérése tekintetében elért eredményekről. |
| --- | --- |

(4a)

A Bizottság késedelem nélkül, és legkésőbb 2010 elején jelentést terjeszt elő az Albánia és Bosznia-Hercegovina által az útitervben meghatározott teljesítménymutatók elérése tekintetében elért eredményekről.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 b preambulumbekezdés (új)

| (4b) | Bár Albánia és Bosznia-Hercegovina haladást értek teljesítménymutatóik tekintetében, az illetékes albán és bosznia-hercegovinai hatóságoknak késedelem nélkül el kell fogadniuk a teljesítménymutatóknak való teljes megfeleléshez szükséges reformokat. |
| --- | --- |

(4b)

Bár Albánia és Bosznia-Hercegovina haladást értek teljesítménymutatóik tekintetében, az illetékes albán és bosznia-hercegovinai hatóságoknak késedelem nélkül el kell fogadniuk a teljesítménymutatóknak való teljes megfeleléshez szükséges reformokat.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

4 c preambulumbekezdés (új)

| (4c) | E tekintetben a Bizottságnak segítenie kell az illetékes albán és bosznia-hercegovinai hatóságokat. |
| --- | --- |

(4c)

E tekintetben a Bizottságnak segítenie kell az illetékes albán és bosznia-hercegovinai hatóságokat.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

5 a preambulumbekezdés (új)

| (5a) | A vízumliberalizációs folyamatnak referenciaként kell szolgálnia az Európai Unió keleti partnereivel fenntartott kapcsolatainak meghatározásához. |
| --- | --- |

(5a)

A vízumliberalizációs folyamatnak referenciaként kell szolgálnia az Európai Unió keleti partnereivel fenntartott kapcsolatainak meghatározásához.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 1 pont – -a pont (új)

539/2001/EK rendelet

I melléklet – 1 rész

| (-a) | az 1. részben az Albániára és Bosznia-Hercegovinára való hivatkozások helyébe a következő szöveg lép: | „Albánia (1) |
| --- | --- | --- |

(-a)

az 1. részben az Albániára és Bosznia-Hercegovinára való hivatkozások helyébe a következő szöveg lép:

„Albánia (1)

| | Bosznia-Hercegovina (1) |
| --- | --- |

Bosznia-Hercegovina (1)

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat – módosító jogszabály

1 cikk – 2 pont

539/2001/EK rendelet

II melléklet – 1 rész

| 2) | A II. melléklet 1. része az alábbi hivatkozásokkal egészül ki: |
| --- | --- |

2)

A II. melléklet 1. része az alábbi hivatkozásokkal egészül ki:

| 2) | A II. melléklet 1. része az alábbi hivatkozásokkal egészül ki: |
| --- | --- |

2)

A II. melléklet 1. része az alábbi hivatkozásokkal egészül ki:

| | „Albánia (3) |
| --- | --- |

„Albánia (3)

| | Bosznia-Hercegovina (3) |
| --- | --- |

Bosznia-Hercegovina (3)

„Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (2)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (4)

Montenegró (2)

Montenegró (4)

Szerbia [a szerbiai Koordinációs Igazgatóság (szerb nyelven: Koordinaciona uprava) által kiadott szerb útlevéllel rendelkező személyek kivételével] (2)

Szerbia [a szerbiai Koordinációs Igazgatóság (szerb nyelven: Koordinaciona uprava) által kiadott szerb útlevéllel rendelkező személyek kivételével] (4)

---

(1)  
  A Bizottság által végzett értékelést követően, amely megállapítja, hogy az adott ország megfelel a vízumliberalizációs útitervben és a Szerződéssel összhangban meghatározott teljesítménymutatóknak, az ország nevét törölni kell ebből a mellékletből, és át kell vinni a II. mellékletbe.”

(2)  A vízummentesség csak a biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozik”.

(3)  
  A Bizottság által végzett értékelést követően, amely megállapítja, hogy az adott ország megfelel a vízumliberalizációs útitervben és a Szerződéssel összhangban meghatározott teljesítménymutatóknak, az ország nevét az I. mellékletből át kell vinni ebbe a mellékletbe. A vízummentesség csak a biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozik.

(4)  A vízummentesség csak a biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozik.”

---

2009. november 12., csütörtökMELLÉKLET

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata

„Az Európai Unió határozottan támogatja azt a célkitőzést, hogy valamennyi nyugatbalkániország esetében szőnjön meg a vízumkötelezettség.

Az Európai Parlament és a Tanács elismeri, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia a vízumliberalizáció valamennyi feltételét teljesíti. Ezért lehetségessé vált az 539/2001/EK rendelet módosításainak kellő időben történő elfogadása ahhoz, hogy e három ország számára legkésőbb 2009. december 19-től biztosítsák a vízummentességet.

Az Európai Parlament és a Tanács reményét fejezi ki az iránt, hogy Albánia és Bosznia-Hercegovina szintén hamarosan jogosulttá válik a vízumliberalizációra. Az Európai Parlament és a Tanács ezért arra ösztönzi e két országot, hogy tegyenek meg minden szükséges erıfeszítést a Bizottság menetrendjeiben meghatározott kritériumok maradéktalan teljesítésére.

Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy – amint úgy értékeli, hogy mindkét ország megfelel az ütemtervek kritériumainak – nyújtson be jogalkotási javaslatot az 539/2001/EK rendelet módosítására annak érdekében, hogy ezen országok állampolgárai a lehetı leghamarabb részesülhessenek a vízummentességben.

Az Európai Parlament és a Tanács sürgısségi eljárással megvizsgálja az 539/2001/EK rendelet Albániával és Bosznia-Hercegovinával kapcsolatos módosítására vonatkozó javaslatot.”

---