# Euroopan unionin C 280/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.280.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 280 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta16. lokakuuta 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.280.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 280

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta16. lokakuuta 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan tietosuojavaltuutettu |
| 2010/C 280/01 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto luottamuksen lisäämisestä tietoyhteiskuntaa kohtaan tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa parantamalla | 1 |
| 2010/C 280/02 | Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta | 16 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2010/C 280/01

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto luottamuksen lisäämisestä tietoyhteiskuntaa kohtaan tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa parantamalla

1

2010/C 280/02

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta

16

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 280/03 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 30 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 280/03

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

30

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 280/07 | Euron kurssi | 31 |
| 2010/C 280/08 | Komission päätös, annettu 14 päivänä lokakuuta 2010, autoteollisuuden kilpailukykyä ja kestävää kasvua Euroopan unionissa käsittelevän korkean tason CARS 21 -ryhmän uudelleen käynnistämisestä | 32 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 280/07

Euron kurssi

31

2010/C 280/08

Komission päätös, annettu 14 päivänä lokakuuta 2010, autoteollisuuden kilpailukykyä ja kestävää kasvua Euroopan unionissa käsittelevän korkean tason CARS 21 -ryhmän uudelleen käynnistämisestä

32

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 280/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Alankomaiden kuningaskunnan talousministerin tiedonanto | 37 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 280/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Alankomaiden kuningaskunnan talousministerin tiedonanto

37

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Oikaistaan perinteisen merkinnän hyväksymishakemuksen julkaiseminen komission asetuksen (EY) N:o 607/2009 33 artiklan mukaisesti (EUVL C 275, 12.10.2010) | 39 |

Oikaisuja

2010/C 280/12

Oikaistaan perinteisen merkinnän hyväksymishakemuksen julkaiseminen komission asetuksen (EY) N:o 607/2009 33 artiklan mukaisesti (EUVL C 275, 12.10.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta |
| | (2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta

1

(2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

2

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan tietosuojavaltuutettu

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/1

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto luottamuksen lisäämisestä tietoyhteiskuntaa kohtaan tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa parantamalla

2010/C 280/01

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 7 ja 8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY (1),

ottaa huomioon henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY (2),

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) ja erityisesti sen 41 artiklan,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I.   JOHDANTO

| 1. | Tieto- ja viestintätekniikat (TVT) tarjoavat valtavia mahdollisuuksia lähes kaikilla ihmiselämän osa-alueilla ja vaikuttavat siihen, miten me työskentelemme, toimimme, sosiaalistumme ja kouluttaudumme. Ne ovat välttämättömiä nykypäivän tietoon perustuvan talouden ja yleensä koko yhteiskunnan kannalta. |
| --- | --- |

1.

Tieto- ja viestintätekniikat (TVT) tarjoavat valtavia mahdollisuuksia lähes kaikilla ihmiselämän osa-alueilla ja vaikuttavat siihen, miten me työskentelemme, toimimme, sosiaalistumme ja kouluttaudumme. Ne ovat välttämättömiä nykypäivän tietoon perustuvan talouden ja yleensä koko yhteiskunnan kannalta.

| 2. | Euroopan unioni on maailmanlaajuisesti vahva toimija kehittyneen tieto- ja viestintätekniikan alalla ja aikoo myös säilyä sellaisena. Euroopan komission odotetaan piakkoin vastaavan tähän haasteeseen hyväksymällä uuden eurooppalaisen digitaalistrategian, jonka komission jäsen Kroes on vahvistanut omaksi ensisijaiseksi tavoitteekseen (4). |
| --- | --- |

2.

Euroopan unioni on maailmanlaajuisesti vahva toimija kehittyneen tieto- ja viestintätekniikan alalla ja aikoo myös säilyä sellaisena. Euroopan komission odotetaan piakkoin vastaavan tähän haasteeseen hyväksymällä uuden eurooppalaisen digitaalistrategian, jonka komission jäsen Kroes on vahvistanut omaksi ensisijaiseksi tavoitteekseen (4).

| 3. | Euroopan tietosuojavaltuutettu toteaa tieto- ja viestintätekniikoista koituvan hyödyn ja sen, että EU:n olisi kaikin tavoin pyrittävä tehostamaan näiden tekniikoiden kehitystä ja laaja-alaista omaksumista. Tietosuojavaltuutettu tukee niin ikään komission jäsenten Kroesin ja Redingin kantoja, joiden mukaan kansalaisten tulisi olla tämän uuden ympäristön keskipisteessä (5). Kansalaisten olisi voitava luottaa TVT:n kykyyn säilyttää heidän tietonsa turvassa ja valvoa tietojen käyttöä ja olla varmoja siitä, että kansalaisten yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevia oikeuksia noudatetaan digitaalisessa tilassa. Näiden oikeuksien kunnioitus on ehdoton edellytys kuluttajien luottamukselle. Luottamus on puolestaan ratkaiseva tekijä, joka saa kansalaiset käyttämään uusia palveluja (6). |
| --- | --- |

3.

Euroopan tietosuojavaltuutettu toteaa tieto- ja viestintätekniikoista koituvan hyödyn ja sen, että EU:n olisi kaikin tavoin pyrittävä tehostamaan näiden tekniikoiden kehitystä ja laaja-alaista omaksumista. Tietosuojavaltuutettu tukee niin ikään komission jäsenten Kroesin ja Redingin kantoja, joiden mukaan kansalaisten tulisi olla tämän uuden ympäristön keskipisteessä (5). Kansalaisten olisi voitava luottaa TVT:n kykyyn säilyttää heidän tietonsa turvassa ja valvoa tietojen käyttöä ja olla varmoja siitä, että kansalaisten yksityisyyttä ja tietosuojaa koskevia oikeuksia noudatetaan digitaalisessa tilassa. Näiden oikeuksien kunnioitus on ehdoton edellytys kuluttajien luottamukselle. Luottamus on puolestaan ratkaiseva tekijä, joka saa kansalaiset käyttämään uusia palveluja (6).

| 4. | EU:ssa on vahva tietosuojaa ja yksityisyyttä koskeva lainsäädäntö, jonka periaatteet pysyvät sellaisinaan voimassa myös digitaaliajassa. Meillä ei ole kuitenkaan varaa jäädä lepäämään laakereillamme. TVT tuottaa useissa yhteyksissä aivan uusia huolenaiheita, joita ei ole otettu huomioon nykyisessä sääntelyssä. Näin ollen tarvitaan toimia, joilla varmistetaan, että EU:n laissa vahvistetut kansalaisten oikeudet tarjoavat tehokkaan suojan myös tässä uudessa ympäristössä. |
| --- | --- |

4.

EU:ssa on vahva tietosuojaa ja yksityisyyttä koskeva lainsäädäntö, jonka periaatteet pysyvät sellaisinaan voimassa myös digitaaliajassa. Meillä ei ole kuitenkaan varaa jäädä lepäämään laakereillamme. TVT tuottaa useissa yhteyksissä aivan uusia huolenaiheita, joita ei ole otettu huomioon nykyisessä sääntelyssä. Näin ollen tarvitaan toimia, joilla varmistetaan, että EU:n laissa vahvistetut kansalaisten oikeudet tarjoavat tehokkaan suojan myös tässä uudessa ympäristössä.

| 5. | Tässä lausunnossa käsitellään toimia, joita Euroopan unioni voi edistää tai toteuttaa taatakseen kansalaisten yksityisyyden suojan ja tietoturvan globaalistuneessa maailmassa, jota teknologian kehitys vie eteenpäin. Lausunnossa käsitellään niin lainsäädännöllisiä kuin muitakin välineitä. |
| --- | --- |

5.

Tässä lausunnossa käsitellään toimia, joita Euroopan unioni voi edistää tai toteuttaa taatakseen kansalaisten yksityisyyden suojan ja tietoturvan globaalistuneessa maailmassa, jota teknologian kehitys vie eteenpäin. Lausunnossa käsitellään niin lainsäädännöllisiä kuin muitakin välineitä.

| 6. | Lausunnossa luodaan yleiskatsaus tieto- ja viestintätekniikkaan uutena kehitysvaiheena, joka tuo mukanaan paitsi mahdollisuuksia myös riskejä, ja käsitellään sitä, miten tietoturva ja yksityisyyden suoja sisällytetään käytännössä osaksi uutta tieto- ja viestintätekniikkaa jo suunnitteluvaiheessa (”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaate). Periaatteen toteutumiseksi lausunnossa tarkastellaan, miten ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaate on saatettava osaksi tietosuojalainsäädäntöä ainakin kahdella eri tavalla. Ensiksikin se on sisällytettävä yleisenä, velvoittavana periaatteena, ja toiseksi se on kytkettävä tiettyihin TVT:n aloihin, joilla esiintyviä erityisiä tietoturvan ja yksityisyyden suojan riskejä voidaan vähentää asianmukaisen teknisen arkkitehtuurin ja suunnittelun avulla. Näitä aloja ovat radiotaajuustunnistus (RFID), sosiaaliset verkkoyhteisöt ja selainsovellukset. Lopuksi lausunnossa esitetään ehdotuksia muiksi työkaluiksi ja periaatteiksi, joilla pyritään suojaamaan kansalaisen yksityisyyttä ja tietoja TVT-alalla. |
| --- | --- |

6.

Lausunnossa luodaan yleiskatsaus tieto- ja viestintätekniikkaan uutena kehitysvaiheena, joka tuo mukanaan paitsi mahdollisuuksia myös riskejä, ja käsitellään sitä, miten tietoturva ja yksityisyyden suoja sisällytetään käytännössä osaksi uutta tieto- ja viestintätekniikkaa jo suunnitteluvaiheessa (”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaate). Periaatteen toteutumiseksi lausunnossa tarkastellaan, miten ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaate on saatettava osaksi tietosuojalainsäädäntöä ainakin kahdella eri tavalla. Ensiksikin se on sisällytettävä yleisenä, velvoittavana periaatteena, ja toiseksi se on kytkettävä tiettyihin TVT:n aloihin, joilla esiintyviä erityisiä tietoturvan ja yksityisyyden suojan riskejä voidaan vähentää asianmukaisen teknisen arkkitehtuurin ja suunnittelun avulla. Näitä aloja ovat radiotaajuustunnistus (RFID), sosiaaliset verkkoyhteisöt ja selainsovellukset. Lopuksi lausunnossa esitetään ehdotuksia muiksi työkaluiksi ja periaatteiksi, joilla pyritään suojaamaan kansalaisen yksityisyyttä ja tietoja TVT-alalla.

| 7. | Edellä mainittuja aiheita käsiteltäessä lausunnossa kehitellään edelleen eräitä 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän yksityisyyden suojan tulevaisuutta koskevan kuulemisen yhteydessä esittämiä ehdotuksia (7). Lisäksi lausunnossa nojaudutaan Euroopan tietosuojavaltuutetun aiempiin lausuntoihin, kuten 25 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun lausuntoon tietosuojadirektiivin soveltamisesta ja 20 päivänä joulukuuta 2007 annettuun lausuntoon radiotaajuustunnistuksesta sekä tietosuojavaltuutetun kahteen lausuntoon, jotka koskevat sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä (8). |
| --- | --- |

7.

Edellä mainittuja aiheita käsiteltäessä lausunnossa kehitellään edelleen eräitä 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän yksityisyyden suojan tulevaisuutta koskevan kuulemisen yhteydessä esittämiä ehdotuksia (7). Lisäksi lausunnossa nojaudutaan Euroopan tietosuojavaltuutetun aiempiin lausuntoihin, kuten 25 päivänä heinäkuuta 2007 annettuun lausuntoon tietosuojadirektiivin soveltamisesta ja 20 päivänä joulukuuta 2007 annettuun lausuntoon radiotaajuustunnistuksesta sekä tietosuojavaltuutetun kahteen lausuntoon, jotka koskevat sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä (8).

II.   TVT TARJOAA UUSIA MAHDOLLISUUKSIA JA TUO MUKANAAN UUSIA RISKEJÄ

| 8. | Tieto- ja viestintätekniikkaa on verrattu aiempiin merkittäviin keksintöihin, kuten sähköön. TVT:n ja talouskasvun välinen yhteys on selvä kehittyneissä maissa, vaikka TVT:n historiallista vaikutusta voi ollakin vielä vaikea arvioida tässä vaiheessa. TVT on luonut työpaikkoja ja taloudellista hyötyä sekä edistänyt yleistä hyvinvointia. TVT:n vaikutukset ylittävät talouden alueen rajat, koska TVT:llä on tärkeä tehtävä innovaation ja luovuuden tehostajana. |
| --- | --- |

8.

Tieto- ja viestintätekniikkaa on verrattu aiempiin merkittäviin keksintöihin, kuten sähköön. TVT:n ja talouskasvun välinen yhteys on selvä kehittyneissä maissa, vaikka TVT:n historiallista vaikutusta voi ollakin vielä vaikea arvioida tässä vaiheessa. TVT on luonut työpaikkoja ja taloudellista hyötyä sekä edistänyt yleistä hyvinvointia. TVT:n vaikutukset ylittävät talouden alueen rajat, koska TVT:llä on tärkeä tehtävä innovaation ja luovuuden tehostajana.

| 9. | Lisäksi TVT on muuttanut ihmisten tapaa tehdä työtä, elää yhteiskunnassa ja vaikuttaa. Ihmiset esimerkiksi hyödyntävät tieto- ja viestintätekniikkaa yhä laajemmin sosiaalisessa ja taloudellisessa vuorovaikutuksessaan. Ihmiset voivat käyttää monipuolista valikoimaa uusia TVT-sovelluksia, kuten sähköistä terveydenhuoltoa, sähköisiä liikennepalveluja ja sähköistä valtionhallintoa sekä innovatiivisia vuorovaikutteisia viihde- ja oppimisjärjestelmiä. |
| --- | --- |

9.

Lisäksi TVT on muuttanut ihmisten tapaa tehdä työtä, elää yhteiskunnassa ja vaikuttaa. Ihmiset esimerkiksi hyödyntävät tieto- ja viestintätekniikkaa yhä laajemmin sosiaalisessa ja taloudellisessa vuorovaikutuksessaan. Ihmiset voivat käyttää monipuolista valikoimaa uusia TVT-sovelluksia, kuten sähköistä terveydenhuoltoa, sähköisiä liikennepalveluja ja sähköistä valtionhallintoa sekä innovatiivisia vuorovaikutteisia viihde- ja oppimisjärjestelmiä.

| 10. | Näiden hyötyjen vuoksi kaikki Euroopan unionin toimielimet ovat ilmaisseet sitoutumisensa TVT:n tukemiseen, koska se on tärkeä työkalu Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kohentajana ja Euroopan talouden elpymisen nopeuttajana. Euroopan komissio näet hyväksyi elokuussa 2009 raportin Euroopan digitaalisesta kilpailukyvystä (9) ja käynnisti julkisen kuulemismenettelyn TVT-alaa tehostavista tulevista strategioista. Neuvosto julkaisi 7 päivänä joulukuuta 2009 oman panoksensa tähän kuulemiseen nimeltään ”i2010:n jälkeinen strategia – kohti avointa, vihreää ja kilpailukykyistä tietoyhteiskuntaa” (10). Euroopan parlamentti on vastikään hyväksynyt mietinnön ohjeeksi komissiolle digitaalistrategian määrittelyyn (11). |
| --- | --- |

10.

Näiden hyötyjen vuoksi kaikki Euroopan unionin toimielimet ovat ilmaisseet sitoutumisensa TVT:n tukemiseen, koska se on tärkeä työkalu Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kohentajana ja Euroopan talouden elpymisen nopeuttajana. Euroopan komissio näet hyväksyi elokuussa 2009 raportin Euroopan digitaalisesta kilpailukyvystä (9) ja käynnisti julkisen kuulemismenettelyn TVT-alaa tehostavista tulevista strategioista. Neuvosto julkaisi 7 päivänä joulukuuta 2009 oman panoksensa tähän kuulemiseen nimeltään ”i2010:n jälkeinen strategia – kohti avointa, vihreää ja kilpailukykyistä tietoyhteiskuntaa” (10). Euroopan parlamentti on vastikään hyväksynyt mietinnön ohjeeksi komissiolle digitaalistrategian määrittelyyn (11).

| 11. | TVT:n kehittymisen myötä tarjoutuviin mahdollisuuksiin ja hyötyihin liittyy myös uusia riskejä varsinkin yksityisyyden suojan ja kansalaisten henkilötietojen suojelun kannalta. TVT on usein johtanut kerättävien, lajiteltavien, suodatettavien, siirrettävien tai muulla tavoin säilytettävien tietojen määrän valtavaan kasvuun (usein kansalaisilta näkymättömissä), joten myös tietoja koskevat riskit ovat moninkertaistuneet. |
| --- | --- |

11.

TVT:n kehittymisen myötä tarjoutuviin mahdollisuuksiin ja hyötyihin liittyy myös uusia riskejä varsinkin yksityisyyden suojan ja kansalaisten henkilötietojen suojelun kannalta. TVT on usein johtanut kerättävien, lajiteltavien, suodatettavien, siirrettävien tai muulla tavoin säilytettävien tietojen määrän valtavaan kasvuun (usein kansalaisilta näkymättömissä), joten myös tietoja koskevat riskit ovat moninkertaistuneet.

| 12. | Esimerkiksi radiotaajuustunnistuksessa käytettävät sirut korvaavat vähitellen viivakoodit (eräissä) kuluttajatuotteissa. Uuden järjestelmän uskotaan hyödyttävän niin elinkeinoelämää kuin kuluttajaakin, koska se parantaa tiedonkulkua toimitusketjussa (ja vähentää samalla tarvetta ”varmuusvarastoihin”, tarkentaa ennusteita jne.). Toisaalta samalla lisätään huolestuttavalla tavalla mahdollisuuksia seurata kansalaisia merkittyjen henkilökohtaisten tavaroiden avulla eri tarkoituksiin ja eri toimijoiden lukuun. |
| --- | --- |

12.

Esimerkiksi radiotaajuustunnistuksessa käytettävät sirut korvaavat vähitellen viivakoodit (eräissä) kuluttajatuotteissa. Uuden järjestelmän uskotaan hyödyttävän niin elinkeinoelämää kuin kuluttajaakin, koska se parantaa tiedonkulkua toimitusketjussa (ja vähentää samalla tarvetta ”varmuusvarastoihin”, tarkentaa ennusteita jne.). Toisaalta samalla lisätään huolestuttavalla tavalla mahdollisuuksia seurata kansalaisia merkittyjen henkilökohtaisten tavaroiden avulla eri tarkoituksiin ja eri toimijoiden lukuun.

| 13. | Toisena esimerkkinä ovat ns. pilvi- eli etäresurssipalvelut, joilla tarkoitetaan kuluttaja- ja muiden palvelujen tarjoamista etätietokoneilla Internetin kautta. Palvelut ulottuvat valokuvakirjastoista, kalentereista, nettisähköpostipalvelusta ja kuluttajatietokannoista aina monipuolisiin liike-elämän palveluihin. Sekä yritysten että kansalaisten hyödyt ovat selvät: kustannuksia säästyy (kustannukset ovat aiempaan nähden marginaalisia), paikkariippuvuus vähenee (tietoihin on helppo päästä käsiksi kaikkialta), automaatioaste kasvaa (ei tarvita erityisesti tarkoitukseen kohdennettuja tietoteknisiä resursseja eikä ohjelmistopäivityksiä) jne. Samalla turvallisuusongelmien ja tietomurtojen riskit ovat tulleet todellisiksi ja todennäköisiksi. Myös omien tietojen tarkastus- ja hallintaoikeudet luovat epävarmuutta. |
| --- | --- |

13.

Toisena esimerkkinä ovat ns. pilvi- eli etäresurssipalvelut, joilla tarkoitetaan kuluttaja- ja muiden palvelujen tarjoamista etätietokoneilla Internetin kautta. Palvelut ulottuvat valokuvakirjastoista, kalentereista, nettisähköpostipalvelusta ja kuluttajatietokannoista aina monipuolisiin liike-elämän palveluihin. Sekä yritysten että kansalaisten hyödyt ovat selvät: kustannuksia säästyy (kustannukset ovat aiempaan nähden marginaalisia), paikkariippuvuus vähenee (tietoihin on helppo päästä käsiksi kaikkialta), automaatioaste kasvaa (ei tarvita erityisesti tarkoitukseen kohdennettuja tietoteknisiä resursseja eikä ohjelmistopäivityksiä) jne. Samalla turvallisuusongelmien ja tietomurtojen riskit ovat tulleet todellisiksi ja todennäköisiksi. Myös omien tietojen tarkastus- ja hallintaoikeudet luovat epävarmuutta.

| 14. | Muillakin TVT-sovelluksia käyttävillä aloilla on havaittu rinnan hyötyjä ja riskejä. Esimerkiksi sähköinen terveydenhuolto voi parantaa hoidon tehoavuutta, vähentää sen kustannuksia, helpottaa sen saatavuutta ja parantaa terveydenhoitopalvelujen yleistä laatua. Sähköinen terveydenhuolto herättää toisaalta usein kysymyksiä sähköisten terveystietojen muun käytön laillisuudesta, ja mahdollisia muita käyttötarkoituksia onkin tutkittava huolellisesti (12). Elektronisten terveyskortistojen yleistyttyä laajalti järjestelmissä on ilmennyt myös useita puutteita, muun muassa elektronisiin terveystietoihin kohdistuneita tietomurtoja. |
| --- | --- |

14.

Muillakin TVT-sovelluksia käyttävillä aloilla on havaittu rinnan hyötyjä ja riskejä. Esimerkiksi sähköinen terveydenhuolto voi parantaa hoidon tehoavuutta, vähentää sen kustannuksia, helpottaa sen saatavuutta ja parantaa terveydenhoitopalvelujen yleistä laatua. Sähköinen terveydenhuolto herättää toisaalta usein kysymyksiä sähköisten terveystietojen muun käytön laillisuudesta, ja mahdollisia muita käyttötarkoituksia onkin tutkittava huolellisesti (12). Elektronisten terveyskortistojen yleistyttyä laajalti järjestelmissä on ilmennyt myös useita puutteita, muun muassa elektronisiin terveystietoihin kohdistuneita tietomurtoja.

| 15. | Kaiken kaikkiaan jäljelle jää aina jonkinlainen riski, vaikka tilanne olisikin arvioitu asianmukaisesti ja tarpeelliset toimenpiteet toteutettu. Riskittömyyteen pyrkiminen ei ole realistista. Kuten jäljempänä selvitetään, riskejä kuitenkin voidaan ja tulee vähentää aina asianmukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

15.

Kaiken kaikkiaan jäljelle jää aina jonkinlainen riski, vaikka tilanne olisikin arvioitu asianmukaisesti ja tarpeelliset toimenpiteet toteutettu. Riskittömyyteen pyrkiminen ei ole realistista. Kuten jäljempänä selvitetään, riskejä kuitenkin voidaan ja tulee vähentää aina asianmukaiselle tasolle.

III.   SISÄÄNRAKENNETTU YKSITYISYYDEN SUOJA KESKEISENÄ TYÖKALUNA KANSALAISTEN LUOTTAMUKSEN PARANTAMISESSA TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKKAAN

| 16. | TVT:n mahdolliset hyödyt toteutuvat käytännössä vain, jos ne synnyttävät luottamusta eli niillä pystytään perustelemaan käyttäjän asettuminen riippuvaiseksi TVT:sta sen ominaisuuksien ja hyötyjen ansiosta. Luottamus syntyy ainoastaan silloin, kun TVT on luotettavaa, varmaa ja kansalaisten valvonnassa ja jos henkilötietojen ja yksityisyyden suoja on taattu. |
| --- | --- |

16.

TVT:n mahdolliset hyödyt toteutuvat käytännössä vain, jos ne synnyttävät luottamusta eli niillä pystytään perustelemaan käyttäjän asettuminen riippuvaiseksi TVT:sta sen ominaisuuksien ja hyötyjen ansiosta. Luottamus syntyy ainoastaan silloin, kun TVT on luotettavaa, varmaa ja kansalaisten valvonnassa ja jos henkilötietojen ja yksityisyyden suoja on taattu.

| 17. | Edellä kuvattujen kaltaiset laaja-alaiset riskit ja toimintahäiriöt ovat omiaan vaarantamaan käyttäjien luottamuksen tietoyhteiskuntaan varsinkin silloin, kun ne johtavat henkilötietojen väärinkäyttöön tai anastamiseen ja yksityisyyden vaarantumiseen. Tämä voi vaarantaa merkittävällä tavalla TVT:n kehityksen ja mahdolliset hyödyt. |
| --- | --- |

17.

Edellä kuvattujen kaltaiset laaja-alaiset riskit ja toimintahäiriöt ovat omiaan vaarantamaan käyttäjien luottamuksen tietoyhteiskuntaan varsinkin silloin, kun ne johtavat henkilötietojen väärinkäyttöön tai anastamiseen ja yksityisyyden vaarantumiseen. Tämä voi vaarantaa merkittävällä tavalla TVT:n kehityksen ja mahdolliset hyödyt.

| 18. | Yksityisyyden ja tietosuojan riskejä ei kuitenkaan voida ratkaista kieltämällä tai estämällä TVT:n käyttöä tai sen puolesta puhumista eikä kieltäytymällä sen käytöstä. Tällainen ratkaisu ei ole toteutettavissa eikä realistinen: se estäisi kansalaisia hyödyntämästä TVT:n hyötyjä ja rajoittaisi voimakkaasti siitä saatavaa yleistä etua. |
| --- | --- |

18.

Yksityisyyden ja tietosuojan riskejä ei kuitenkaan voida ratkaista kieltämällä tai estämällä TVT:n käyttöä tai sen puolesta puhumista eikä kieltäytymällä sen käytöstä. Tällainen ratkaisu ei ole toteutettavissa eikä realistinen: se estäisi kansalaisia hyödyntämästä TVT:n hyötyjä ja rajoittaisi voimakkaasti siitä saatavaa yleistä etua.

| 19. | Tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä ratkaisuna TVT:n suunnittelua ja kehittämistä yksityisyyden ja tietosuojan huomioon ottavalla tavalla. Tämän vuoksi on ratkaisevaa, että yksityisyyden suoja ja tietosuoja kattavat tekniikan koko elinkaaren alustavasta suunnitteluvaiheesta aina lopulliseen hyödyntämis-, käyttö- ja jätevaiheeseen. Tästä käytetään yleensä nimitystä ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”, ja sitä käsitellään seuraavassa. |
| --- | --- |

19.

Tietosuojavaltuutettu pitää myönteisenä ratkaisuna TVT:n suunnittelua ja kehittämistä yksityisyyden ja tietosuojan huomioon ottavalla tavalla. Tämän vuoksi on ratkaisevaa, että yksityisyyden suoja ja tietosuoja kattavat tekniikan koko elinkaaren alustavasta suunnitteluvaiheesta aina lopulliseen hyödyntämis-, käyttö- ja jätevaiheeseen. Tästä käytetään yleensä nimitystä ”sisäänrakennettu yksityisyyden suoja”, ja sitä käsitellään seuraavassa.

| 20. | Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja voi sisältää erilaisia tapaus- tai sovelluskohtaisia toimia. Joissain tapauksissa se voi esimerkiksi edellyttää henkilötietojen poistamista/karsimista tai tarpeettoman ja/tai ei-toivotun käsittelyn estämistä. Aika ajoin sisäänrakennettu yksityisyyden tuoja voi tarkoittaa työkalujen antamista kansalaisten käyttöön henkilötietojen valvomiseksi. Tällaisia toimenpiteitä olisi harkittava määriteltäessä standardeja ja/tai parhaita käytäntöjä. Toimenpiteet voidaan sisällyttää myös tieto- ja viestintäjärjestelmien arkkitehtuuriin tai henkilötietoja käsittelevien yksiköiden organisaatiorakenteeseen. |
| --- | --- |

20.

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja voi sisältää erilaisia tapaus- tai sovelluskohtaisia toimia. Joissain tapauksissa se voi esimerkiksi edellyttää henkilötietojen poistamista/karsimista tai tarpeettoman ja/tai ei-toivotun käsittelyn estämistä. Aika ajoin sisäänrakennettu yksityisyyden tuoja voi tarkoittaa työkalujen antamista kansalaisten käyttöön henkilötietojen valvomiseksi. Tällaisia toimenpiteitä olisi harkittava määriteltäessä standardeja ja/tai parhaita käytäntöjä. Toimenpiteet voidaan sisällyttää myös tieto- ja viestintäjärjestelmien arkkitehtuuriin tai henkilötietoja käsittelevien yksiköiden organisaatiorakenteeseen.

III.1   Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen soveltaminen erilaisiin TVT-ympäristöihin ja sen vaikutukset

| 21. | Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tarvetta esiintyy monissa erilaisissa TVT-ympäristöissä. Esimerkiksi terveydenhoitoalalla nojaudutaan entistä laajemmin TVT-infrastruktuuriin, joka edellyttää usein potilaiden terveyteen liittyvien tietojen varastointia keskitetysti. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen soveltaminen terveydenhoitoalalla voi edellyttää eri toimenpiteiden soveltuvuuden arviointia: onko minimoitava keskitetysti tallennetut tiedot tai rajoitettava ne pelkästään hakemistoihin, onko käytettävä salausvälineitä, annettava käyttöoikeuksia yksinomaan tiedonsaantitarpeen perusteella, poistettava tilastotiedoista nimet, kun niitä ei enää tarvita jne. |
| --- | --- |

21.

Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tarvetta esiintyy monissa erilaisissa TVT-ympäristöissä. Esimerkiksi terveydenhoitoalalla nojaudutaan entistä laajemmin TVT-infrastruktuuriin, joka edellyttää usein potilaiden terveyteen liittyvien tietojen varastointia keskitetysti. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen soveltaminen terveydenhoitoalalla voi edellyttää eri toimenpiteiden soveltuvuuden arviointia: onko minimoitava keskitetysti tallennetut tiedot tai rajoitettava ne pelkästään hakemistoihin, onko käytettävä salausvälineitä, annettava käyttöoikeuksia yksinomaan tiedonsaantitarpeen perusteella, poistettava tilastotiedoista nimet, kun niitä ei enää tarvita jne.

| 22. | Myös liikennejärjestelmissä on yhä useammin oletusarvoisesti mukana kehittyneitä TVT-sovelluksia, jotka vaikuttavat ajoneuvoon ja sen ympäristöön eri tarkoituksissa ja eri toimintojen yhteydessä. Autoissa on esimerkiksi yhä laajemmin uusia TVT-toimintoja (GPS, GSM, anturiverkostot jne.), jotka kertovat paitsi auton sijainnin myös sen teknisen kunnon tosiaikaisesti. Näiden tietojen avulla esimerkiksi nykyinen tienkäyttövero voidaan korvata käytön mukaan maksettavalla maksulla. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan soveltaminen tällaisten järjestelmien arkkitehtuurisuunnitteluun tarkoittaisi, että henkilötietoja käsitellään ja välitetään eteenpäin mahdollisimman vähän (13). Periaatteen mukaisesti olisi suosittava keskitettyjen ratkaisujen sijaan hajautettuja tai osin keskitettyjä arkkitehtuureja, joissa rajoitetaan sijaintitietojen siirtoa yhteen keskitettyyn kohteeseen. |
| --- | --- |

22.

Myös liikennejärjestelmissä on yhä useammin oletusarvoisesti mukana kehittyneitä TVT-sovelluksia, jotka vaikuttavat ajoneuvoon ja sen ympäristöön eri tarkoituksissa ja eri toimintojen yhteydessä. Autoissa on esimerkiksi yhä laajemmin uusia TVT-toimintoja (GPS, GSM, anturiverkostot jne.), jotka kertovat paitsi auton sijainnin myös sen teknisen kunnon tosiaikaisesti. Näiden tietojen avulla esimerkiksi nykyinen tienkäyttövero voidaan korvata käytön mukaan maksettavalla maksulla. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan soveltaminen tällaisten järjestelmien arkkitehtuurisuunnitteluun tarkoittaisi, että henkilötietoja käsitellään ja välitetään eteenpäin mahdollisimman vähän (13). Periaatteen mukaisesti olisi suosittava keskitettyjen ratkaisujen sijaan hajautettuja tai osin keskitettyjä arkkitehtuureja, joissa rajoitetaan sijaintitietojen siirtoa yhteen keskitettyyn kohteeseen.

| 23. | Edellä mainitut esimerkit osoittavat, että sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti valmistettuun tieto- ja viestintätekniikkaan sisältyy merkittävästi vähemmän yksityisyyden suojan ja tietosuojan riskejä. |
| --- | --- |

23.

Edellä mainitut esimerkit osoittavat, että sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti valmistettuun tieto- ja viestintätekniikkaan sisältyy merkittävästi vähemmän yksityisyyden suojan ja tietosuojan riskejä.

III.2   Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan mukaisen TVT:n rajallinen levinneisyys

| 24. | On tärkeä selvittää, ovatko taloudelliset toimijat, TVT:n valmistajat/tarjoajat ja rekisterinpitäjät kiinnostuneita markkinoimaan ja toteuttamaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta TVT-alalla. Toisaalta on tärkeä arvioida sisäänrakennetun yksityisyyden suojan asiakaskysyntää. |
| --- | --- |

24.

On tärkeä selvittää, ovatko taloudelliset toimijat, TVT:n valmistajat/tarjoajat ja rekisterinpitäjät kiinnostuneita markkinoimaan ja toteuttamaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta TVT-alalla. Toisaalta on tärkeä arvioida sisäänrakennetun yksityisyyden suojan asiakaskysyntää.

| 25. | Komissio julkaisi vuonna 2007 tiedonannon, jossa se kehotti yrityksiä käyttämään innovaatiokykyään ja kehittämään ja ottamaan käyttöön yksityisyyden suojaa parantavia tekniikoita yhtenä keinona parantaa yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojelua kehityskaaren alusta alkaen (14). |
| --- | --- |

25.

Komissio julkaisi vuonna 2007 tiedonannon, jossa se kehotti yrityksiä käyttämään innovaatiokykyään ja kehittämään ja ottamaan käyttöön yksityisyyden suojaa parantavia tekniikoita yhtenä keinona parantaa yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojelua kehityskaaren alusta alkaen (14).

| 26. | Tähänastisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, etteivät julkisen tai yksityisen sektorin TVT-valmistajat ja rekisterinpitäjät ole onnistuneet ottamaan käyttöön tai markkinoimaan sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa. Syitä on esitetty useita, muun muassa taloudellisten kannustimien tai yhteiskunnallisen tuen puuttuminen, riittämätön kysyntä jne (15). |
| --- | --- |

26.

Tähänastisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, etteivät julkisen tai yksityisen sektorin TVT-valmistajat ja rekisterinpitäjät ole onnistuneet ottamaan käyttöön tai markkinoimaan sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa. Syitä on esitetty useita, muun muassa taloudellisten kannustimien tai yhteiskunnallisen tuen puuttuminen, riittämätön kysyntä jne (15).

| 27. | Samaan aikaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan kysyntä on ollut varsin pientä käyttäjien keskuudessa. TVT-tuotteiden ja -palvelujen käyttäjät voivat oikeutetusti olettaa, että heidän yksityisyytensä ja henkilötietonsa ovat tosiasiassa suojattuja, vaikka näin ei monissakaan tapauksissa ole. Eräissä tapauksissa käyttäjillä ei ole yksinkertaisesti mahdollisuutta toteuttaa tarpeellisia turvaamistoimenpiteitä omien tai muiden henkilötietojen suojaamiseksi. Usein tähän on syynä täydellinen tai osittainen tietämättömyys riskeistä. Esimerkiksi nuoret jättävät yleensä huomiotta riskit, joita henkilötietojen näkyville saattaminen sosiaalisissa verkkoyhteisöissä aiheuttaa, ja useinkaan he eivät määritä yksityisyysasetuksia. Osa käyttäjistä on tosin tietoisia riskeistä, mutta heillä ei välttämättä ole tarvittavaa teknistä asiantuntemusta suojaustekniikan käyttämiseksi, esimerkkeinä Internet-yhteyden suojaaminen tai selaimen asetusten muuttaminen sellaisiksi, että Internetin käytön seurantaan perustuvan profilointi vaikeutuu. |
| --- | --- |

27.

Samaan aikaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan kysyntä on ollut varsin pientä käyttäjien keskuudessa. TVT-tuotteiden ja -palvelujen käyttäjät voivat oikeutetusti olettaa, että heidän yksityisyytensä ja henkilötietonsa ovat tosiasiassa suojattuja, vaikka näin ei monissakaan tapauksissa ole. Eräissä tapauksissa käyttäjillä ei ole yksinkertaisesti mahdollisuutta toteuttaa tarpeellisia turvaamistoimenpiteitä omien tai muiden henkilötietojen suojaamiseksi. Usein tähän on syynä täydellinen tai osittainen tietämättömyys riskeistä. Esimerkiksi nuoret jättävät yleensä huomiotta riskit, joita henkilötietojen näkyville saattaminen sosiaalisissa verkkoyhteisöissä aiheuttaa, ja useinkaan he eivät määritä yksityisyysasetuksia. Osa käyttäjistä on tosin tietoisia riskeistä, mutta heillä ei välttämättä ole tarvittavaa teknistä asiantuntemusta suojaustekniikan käyttämiseksi, esimerkkeinä Internet-yhteyden suojaaminen tai selaimen asetusten muuttaminen sellaisiksi, että Internetin käytön seurantaan perustuvan profilointi vaikeutuu.

| 28. | Tästä huolimatta yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan kohdistuvat riskit ovat hyvin todellisia. Jollei yksityisyyttä ja tietosuojaa oteta huomioon alusta alkaen, järjestelmien muuttaminen jälkikäteen on usein mahdotonta tai taloudellisesti liian raskasta. Sattunutta vahinkoa ei aina voida korvata. Viime vuosina yleistyneet tietomurrot osoittavat selvästi tämän ongelman todelliseksi ja sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

28.

Tästä huolimatta yksityisyyden suojaan ja tietosuojaan kohdistuvat riskit ovat hyvin todellisia. Jollei yksityisyyttä ja tietosuojaa oteta huomioon alusta alkaen, järjestelmien muuttaminen jälkikäteen on usein mahdotonta tai taloudellisesti liian raskasta. Sattunutta vahinkoa ei aina voida korvata. Viime vuosina yleistyneet tietomurrot osoittavat selvästi tämän ongelman todelliseksi ja sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tarpeelliseksi.

| 29. | Edellä käsitellyn perusteella on selvää, että henkilötietojen käsittelyyn tarkoitetun tieto- ja viestintätekniikan valmistajien ja tarjoajien olisi yhdessä rekisterinpitäjien kanssa kannettava vastuunsa siitä, että järjestelmät suunnitellaan sisältämään sisäänrakennetut tietosuojan ja yksityisyyden takeet. Monissa tapauksissa tämä tarkoittaa järjestelmien suunnittelemista oletusarvoisesti käyttämään yksityisyyden suojaavia asetuksia. |
| --- | --- |

29.

Edellä käsitellyn perusteella on selvää, että henkilötietojen käsittelyyn tarkoitetun tieto- ja viestintätekniikan valmistajien ja tarjoajien olisi yhdessä rekisterinpitäjien kanssa kannettava vastuunsa siitä, että järjestelmät suunnitellaan sisältämään sisäänrakennetut tietosuojan ja yksityisyyden takeet. Monissa tapauksissa tämä tarkoittaa järjestelmien suunnittelemista oletusarvoisesti käyttämään yksityisyyden suojaavia asetuksia.

| 30. | Tätä taustaa vasten on pohdittava, millä tavoin poliittisten päättäjien olisi edistettävä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa TVT:n kehittämisessä. Ensimmäiseksi on selvitettävä sisältääkö nykyinen tietosuojalainsäädäntö riittävät säännökset, joilla sekä rekisterinpitäjät että valmistajat/ohjelmistokehittäjät velvoitetaan ottamaan käyttöön sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen. Toiseksi on selvitettävä, miten eurooppalaisessa digitaalistrategiassa voidaan varmistaa, että TVT-sektori lisää kuluttajien luottamusta. |
| --- | --- |

30.

Tätä taustaa vasten on pohdittava, millä tavoin poliittisten päättäjien olisi edistettävä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa TVT:n kehittämisessä. Ensimmäiseksi on selvitettävä sisältääkö nykyinen tietosuojalainsäädäntö riittävät säännökset, joilla sekä rekisterinpitäjät että valmistajat/ohjelmistokehittäjät velvoitetaan ottamaan käyttöön sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen. Toiseksi on selvitettävä, miten eurooppalaisessa digitaalistrategiassa voidaan varmistaa, että TVT-sektori lisää kuluttajien luottamusta.

IV.   SISÄÄNRAKENNETUN YKSITYISYYDEN SUOJAN PERIAATTEEN SISÄLLYTTÄMINEN EU:N LAINSÄÄDÄNTÖÖN JA POLITIIKKAAN

IV.1   Nykyinen tietosuoja- ja yksityisyyslainsäädäntö

| 31. | EU:ssa on vankka tietosuoja ja yksityisyyden suoja, jotka on vahvistettu direktiivissä 95/46/EY (16), direktiivissä 2002/58/EY (17) sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (18) ja EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä. |
| --- | --- |

31.

EU:ssa on vankka tietosuoja ja yksityisyyden suoja, jotka on vahvistettu direktiivissä 95/46/EY (16), direktiivissä 2002/58/EY (17) sekä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen (18) ja EY:n tuomioistuimen oikeuskäytännössä.

| 32. | Tietosuojadirektiivi koskee ”kaikenlaisia sellaisia toimintoja tai toimintojen kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin” (kerääminen, säilyttäminen, luovuttaminen jne.). Siinä henkilötietojen käsittelijät (”rekisterinpitäjät”) velvoitetaan noudattamaan tiettyjä periaatteita ja velvollisuuksia. Direktiivissä määritellään yksilön oikeudet, esimerkiksi oikeus päästä käsiksi henkilötietoihin. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä käsitellään erityisesti yksityisyyden suojaa sähköisen viestinnän alalla (19). |
| --- | --- |

32.

Tietosuojadirektiivi koskee ”kaikenlaisia sellaisia toimintoja tai toimintojen kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin” (kerääminen, säilyttäminen, luovuttaminen jne.). Siinä henkilötietojen käsittelijät (”rekisterinpitäjät”) velvoitetaan noudattamaan tiettyjä periaatteita ja velvollisuuksia. Direktiivissä määritellään yksilön oikeudet, esimerkiksi oikeus päästä käsiksi henkilötietoihin. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä käsitellään erityisesti yksityisyyden suojaa sähköisen viestinnän alalla (19).

| 33. | Nykyisessä tietosuojadirektiivissä ei nimenomaisesti edellytetä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa. Siihen sisältyy joka tapauksessa säännöksiä, jotka voivat eri tilanteissa velvoittaa noudattamaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta. Erityisesti sen 17 artiklassa edellytetään, että rekisterinpitäjät toteuttavat tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi laittomalta käsittelyltä (20). Näin ollen sisäänrakennettu yksityisyyden suoja on otettu huomioon varsin yleisesti. Lisäksi direktiivin säännökset ovat suunnattu pääasiassa rekisterinpitäjille ja koskevat näiden suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Niissä ei nimenomaisesti edellytetä, että tieto- ja viestintätekniikan tulee olla yksityisyyden suojan ja tietosuojan mukaista, mikä edellyttäisi myös TVT-alan suunnittelijoiden ja valmistajien sekä standardointivaiheen toiminnan huomioon ottamista. |
| --- | --- |

33.

Nykyisessä tietosuojadirektiivissä ei nimenomaisesti edellytetä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa. Siihen sisältyy joka tapauksessa säännöksiä, jotka voivat eri tilanteissa velvoittaa noudattamaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta. Erityisesti sen 17 artiklassa edellytetään, että rekisterinpitäjät toteuttavat tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi laittomalta käsittelyltä (20). Näin ollen sisäänrakennettu yksityisyyden suoja on otettu huomioon varsin yleisesti. Lisäksi direktiivin säännökset ovat suunnattu pääasiassa rekisterinpitäjille ja koskevat näiden suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Niissä ei nimenomaisesti edellytetä, että tieto- ja viestintätekniikan tulee olla yksityisyyden suojan ja tietosuojan mukaista, mikä edellyttäisi myös TVT-alan suunnittelijoiden ja valmistajien sekä standardointivaiheen toiminnan huomioon ottamista.

| 34. | Sähköisen viestinnän alan yksityisyyden suojaa koskeva direktiivi on edellistä sanatarkempi. Sen 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”[t]arvittaessa voidaan toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että päätelaitteet rakennetaan tavalla, joka on sopusoinnussa käyttäjillä olevan oikeuden kanssa, joka koskee heidän henkilötietojensa käytön suojelua ja valvontaa direktiivin 1999/5/EY ja standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22 päivänä joulukuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 87/95/ETY(10) mukaisesti”. Tätä säännöstä ei ole kuitenkaan koskaan käytetty (21). |
| --- | --- |

34.

Sähköisen viestinnän alan yksityisyyden suojaa koskeva direktiivi on edellistä sanatarkempi. Sen 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”[t]arvittaessa voidaan toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että päätelaitteet rakennetaan tavalla, joka on sopusoinnussa käyttäjillä olevan oikeuden kanssa, joka koskee heidän henkilötietojensa käytön suojelua ja valvontaa direktiivin 1999/5/EY ja standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22 päivänä joulukuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 87/95/ETY(10) mukaisesti”. Tätä säännöstä ei ole kuitenkaan koskaan käytetty (21).

| 35. | Vaikka direktiivien edellä mainitut säännökset auttavat edistämään sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa, ne eivät käytännössä ole riittäneet varmistamaan, että yksityisyyden suoja sisällytetään tieto- ja viestintätekniikkaan. |
| --- | --- |

35.

Vaikka direktiivien edellä mainitut säännökset auttavat edistämään sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa, ne eivät käytännössä ole riittäneet varmistamaan, että yksityisyyden suoja sisällytetään tieto- ja viestintätekniikkaan.

| 36. | Edellä kuvatun perusteella lainsäädännössä ei säädetä riittävän tarkasti siitä, että tieto- ja viestintätekniikka on suunniteltava sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti. Myöskään tietosuojaviranomaisilla ei ole riittävästi valtuuksia varmistaa sisäänrakennetun yksityisyyden suojan sisällyttäminen. Tämä johtaa tehottomuuteen. Tietosuojaviranomaiset voivat esimerkiksi määrätä seuraamuksia, jos rekisterinpitäjät eivät vastaa kansalaisten pyyntöihin päästä tietoihin käsiksi, ja niillä on valtuudet edellyttää tiettyjen toimenpiteiden toteuttamista laittoman tietojenkäsittelyn estämiseksi. Sitä vastoin ei ole aina riittävän selvää, voivatko viranomaiset valtuuksiensa perusteella edellyttää, että järjestelmät on suunniteltava helpottamaan henkilötietojen suojeluoikeuksien toteutumista (22). Nykyisen lainsäädännön säännösten vuoksi on esimerkiksi epäselvää, voidaanko tietojärjestelmän arkkitehtuuri velvoittaa suunnittelemaan sellaiseksi, että yhtiöt voivat vastata nopeasti kansalaisten esittämiin pyyntöihin saada tiedot nähtäväksi automaattisesti ja nopeasti. Lisäksi yritykset muuttaa kehitettyä ja käyttöön otettua tekniikkaa jälkikäteen voivat aiheuttaa ratkaisujen tilkkutäkin, joka ei toimi täydellisesti ja on lisäksi taloudellisesti raskas. |
| --- | --- |

36.

Edellä kuvatun perusteella lainsäädännössä ei säädetä riittävän tarkasti siitä, että tieto- ja viestintätekniikka on suunniteltava sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti. Myöskään tietosuojaviranomaisilla ei ole riittävästi valtuuksia varmistaa sisäänrakennetun yksityisyyden suojan sisällyttäminen. Tämä johtaa tehottomuuteen. Tietosuojaviranomaiset voivat esimerkiksi määrätä seuraamuksia, jos rekisterinpitäjät eivät vastaa kansalaisten pyyntöihin päästä tietoihin käsiksi, ja niillä on valtuudet edellyttää tiettyjen toimenpiteiden toteuttamista laittoman tietojenkäsittelyn estämiseksi. Sitä vastoin ei ole aina riittävän selvää, voivatko viranomaiset valtuuksiensa perusteella edellyttää, että järjestelmät on suunniteltava helpottamaan henkilötietojen suojeluoikeuksien toteutumista (22). Nykyisen lainsäädännön säännösten vuoksi on esimerkiksi epäselvää, voidaanko tietojärjestelmän arkkitehtuuri velvoittaa suunnittelemaan sellaiseksi, että yhtiöt voivat vastata nopeasti kansalaisten esittämiin pyyntöihin saada tiedot nähtäväksi automaattisesti ja nopeasti. Lisäksi yritykset muuttaa kehitettyä ja käyttöön otettua tekniikkaa jälkikäteen voivat aiheuttaa ratkaisujen tilkkutäkin, joka ei toimi täydellisesti ja on lisäksi taloudellisesti raskas.

| 37. | Tietosuojavaltuutetun ja 29 artiklan mukaisen tietosuojaryhmän (23) kanta on, että nykyisen lainsäädännön sanamuoto mahdollistaa sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen tarkentamisen yksityiskohtaisesti. |
| --- | --- |

37.

Tietosuojavaltuutetun ja 29 artiklan mukaisen tietosuojaryhmän (23) kanta on, että nykyisen lainsäädännön sanamuoto mahdollistaa sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen tarkentamisen yksityiskohtaisesti.

IV.2   Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan huomioiminen eri tasoilla

| 38. | Edellä käsitellyn perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee komissiolle neljää toimintalinjaa:






  a) | Sen olisi sisällytettävä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa koskeva yleinen säännös tietosuojaa koskevaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- | --- |

38.

Edellä käsitellyn perusteella Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee komissiolle neljää toimintalinjaa:

a)

Sen olisi sisällytettävä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa koskeva yleinen säännös tietosuojaa koskevaan lainsäädäntöön.

| b) | Tätä yleistä säännöstä olisi tarkennettava erityissäännöksissä, kun eri aloille ehdotetaan erityisiä oikeudellisia välineitä. erityiset säännökset voitaisiin jo nyt sisällyttää säädöksiin tietosuojadirektiivin 17 artiklan (ja muun olemassa olevan lainsäädännön) nojalla. |
| --- | --- |

b)

Tätä yleistä säännöstä olisi tarkennettava erityissäännöksissä, kun eri aloille ehdotetaan erityisiä oikeudellisia välineitä. erityiset säännökset voitaisiin jo nyt sisällyttää säädöksiin tietosuojadirektiivin 17 artiklan (ja muun olemassa olevan lainsäädännön) nojalla.

| c) | Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi otettava eurooppalaiseen digitaalistrategiaan ohjaavaksi periaatteeksi. |
| --- | --- |

c)

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi otettava eurooppalaiseen digitaalistrategiaan ohjaavaksi periaatteeksi.

| d) | Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi sisällytettävä periaatteena muihin EU:n aloitteisiin (kuin lainsäädännöllisiin aloitteisiin). |
| --- | --- |

d)

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi sisällytettävä periaatteena muihin EU:n aloitteisiin (kuin lainsäädännöllisiin aloitteisiin).

Sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa koskeva yleinen säännös

| 39. | Tietosuojavaltuutettu ehdottaa sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen sisällyttämistä yksiselitteisesti ja nimenomaisesti nykyiseen tietosuojalainsäädäntöön. Tämä vahvistaisi sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta ja tekisi sen näkyvämmäksi sekä velvoittaisin sen tosiasialliseen noudattamiseen. Lisäksi se antaisi lainvalvontaviranomaisille legitiimiyden edellyttää sen tosiasiallisesti noudattamista käytännössä. Tämän on erityisen tarpeen edellä käsiteltyjen seikkojen perusteella: sen isäksi, että periaate sinällään lisää luottamusta, se toimii myös sidosryhmiin nähden kannustimena periaatteen toteuttamiseksi ja nykyisessä lainsäädännössä olevien takuiden tehostamiseksi. |
| --- | --- |

39.

Tietosuojavaltuutettu ehdottaa sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen sisällyttämistä yksiselitteisesti ja nimenomaisesti nykyiseen tietosuojalainsäädäntöön. Tämä vahvistaisi sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta ja tekisi sen näkyvämmäksi sekä velvoittaisin sen tosiasialliseen noudattamiseen. Lisäksi se antaisi lainvalvontaviranomaisille legitiimiyden edellyttää sen tosiasiallisesti noudattamista käytännössä. Tämän on erityisen tarpeen edellä käsiteltyjen seikkojen perusteella: sen isäksi, että periaate sinällään lisää luottamusta, se toimii myös sidosryhmiin nähden kannustimena periaatteen toteuttamiseksi ja nykyisessä lainsäädännössä olevien takuiden tehostamiseksi.

| 40. | Tämä ehdotus perustuu 29 artiklan mukaisen tietosuojaryhmän suositukseen, jonka mukaan ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaate olisi otettava yleiseksi periaatteeksi tietosuojalainsäädännössä ja erityisesti tietosuojadirektiivissä. 29 artiklan mukaisen tietosuojaryhmän mukaan ”tämän periaatteen tulisi velvoittaa tekniikan suunnittelijoita ja valmistajia sekä rekisterinpitäjiä, joiden tehtävänä on päättää TVT:n hankinnasta ja käytöstä. Nämä tulisi velvoittaa ottamaan tietosuoja teknisesti huomioon jo tietoteknisten menettelyjen ja järjestelmien suunnitteluvaiheessa. Järjestelmien tai palvelujen tarjoajien sekä rekisterinpitäjien tulisi osoittaa, että ne ovat toteuttaneet kaikki näiden vaatimusten noudattamiseen tarvittavat toimenpiteet”. |
| --- | --- |

40.

Tämä ehdotus perustuu 29 artiklan mukaisen tietosuojaryhmän suositukseen, jonka mukaan ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” periaate olisi otettava yleiseksi periaatteeksi tietosuojalainsäädännössä ja erityisesti tietosuojadirektiivissä. 29 artiklan mukaisen tietosuojaryhmän mukaan ”tämän periaatteen tulisi velvoittaa tekniikan suunnittelijoita ja valmistajia sekä rekisterinpitäjiä, joiden tehtävänä on päättää TVT:n hankinnasta ja käytöstä. Nämä tulisi velvoittaa ottamaan tietosuoja teknisesti huomioon jo tietoteknisten menettelyjen ja järjestelmien suunnitteluvaiheessa. Järjestelmien tai palvelujen tarjoajien sekä rekisterinpitäjien tulisi osoittaa, että ne ovat toteuttaneet kaikki näiden vaatimusten noudattamiseen tarvittavat toimenpiteet”.

| 41. | Tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti siihen, että komission jäsen Viviane Reding tukee sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen huomioon ottamista tietosuojadirektiivin ilmoitetun tarkistamisen yhteydessä (24). |
| --- | --- |

41.

Tietosuojavaltuutettu suhtautuu myönteisesti siihen, että komission jäsen Viviane Reding tukee sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen huomioon ottamista tietosuojadirektiivin ilmoitetun tarkistamisen yhteydessä (24).

| 42. | Tämän jälkeen on pohdittava lainsäädännön sisältöä. Ensimmäisenä ja tärkeimpänä asiana on, että yleisen sisäänrakennettua yksityisyyden suojan periaatteet on oltava teknologisesti neutraali. Periaatteella ei ole tarkoitus säännellä teknologiaa eli määrätä mitään tiettyjä teknisiä ratkaisuja pakollisiksi. Sitä vastoin tarkoituksena on nykyisten yksityisyyden suojan ja tietosuojan periaatteiden integrointi tieto- ja viestintäjärjestelmiin ja -ratkaisuihin. Näin sidosryhmät, valmistajat, rekisterinpitäjät ja tietosuojaviranomaiset pystyvät tulkitsemaan periaatteen merkitystä yksittäistapauksissa. Toiseksi periaatteen noudattamisen tulisi olla pakollista eri vaiheissa standardien suunnittelusta ja arkkitehtuurisuunnittelusta aina käyttöönottoon rekisterinpitäjän toimesta. |
| --- | --- |

42.

Tämän jälkeen on pohdittava lainsäädännön sisältöä. Ensimmäisenä ja tärkeimpänä asiana on, että yleisen sisäänrakennettua yksityisyyden suojan periaatteet on oltava teknologisesti neutraali. Periaatteella ei ole tarkoitus säännellä teknologiaa eli määrätä mitään tiettyjä teknisiä ratkaisuja pakollisiksi. Sitä vastoin tarkoituksena on nykyisten yksityisyyden suojan ja tietosuojan periaatteiden integrointi tieto- ja viestintäjärjestelmiin ja -ratkaisuihin. Näin sidosryhmät, valmistajat, rekisterinpitäjät ja tietosuojaviranomaiset pystyvät tulkitsemaan periaatteen merkitystä yksittäistapauksissa. Toiseksi periaatteen noudattamisen tulisi olla pakollista eri vaiheissa standardien suunnittelusta ja arkkitehtuurisuunnittelusta aina käyttöönottoon rekisterinpitäjän toimesta.

Säännökset erityissäädöksissä

| 43. | Nykyisiin ja tuleviin säädöksiin on sisällytettävä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate nykyisen lainsäädännön pohjalta sen jälkeen, kun edellä ehdotettu yleinen säännös on hyväksytty. Esimerkiksi älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevien nykyisten aloitteiden mukaisesti komissio on aluksi erityisessä vastuussa toimenpiteiden, standardointialoitteiden, menettelyjen ja käytäntöjen määrittelyssä. Näissä tehtävissä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa olisi noudatettava ohjaavana periaatteena. |
| --- | --- |

43.

Nykyisiin ja tuleviin säädöksiin on sisällytettävä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate nykyisen lainsäädännön pohjalta sen jälkeen, kun edellä ehdotettu yleinen säännös on hyväksytty. Esimerkiksi älykkäitä liikennejärjestelmiä koskevien nykyisten aloitteiden mukaisesti komissio on aluksi erityisessä vastuussa toimenpiteiden, standardointialoitteiden, menettelyjen ja käytäntöjen määrittelyssä. Näissä tehtävissä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa olisi noudatettava ohjaavana periaatteena.

| 44. | Lisäksi tietosuojavaltuutettu toteaa, että sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate on erityisen tärkeä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvällä alueella, varsinkin Tukholman ohjelmassa määritellyn tietohallintostrategian yhteydessä (25). Lausunnossaan kyseisestä Tukholman ohjelmasta tietosuojavaltuutettu korosti, että tietojenvaihdossa käytettävä arkkitehtuuri olisi perustettava sisäänrakennettuun yksityisyyden suojaan (26): ”Tämä merkitsee käytännössä, että yleisen turvallisuuden tarkoituksiin suunnitellut tietojärjestelmät olisi aina suunniteltava ’sisäänrakennetun yksityisyyden suojan’ periaatteen mukaisesti.” |
| --- | --- |

44.

Lisäksi tietosuojavaltuutettu toteaa, että sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate on erityisen tärkeä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvällä alueella, varsinkin Tukholman ohjelmassa määritellyn tietohallintostrategian yhteydessä (25). Lausunnossaan kyseisestä Tukholman ohjelmasta tietosuojavaltuutettu korosti, että tietojenvaihdossa käytettävä arkkitehtuuri olisi perustettava sisäänrakennettuun yksityisyyden suojaan (26): ”Tämä merkitsee käytännössä, että yleisen turvallisuuden tarkoituksiin suunnitellut tietojärjestelmät olisi aina suunniteltava ’sisäänrakennetun yksityisyyden suojan’ periaatteen mukaisesti.”

| 45. | 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunnossa yksityisyyden tulevaisuudesta (27) korostetaan vielä käytännönläheisemmin käsittein, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvällä alueella – jolla julkisviranomaiset ovat pääasiallisia toimijoita ja valvontaa lisäävät toimenpiteet vaikuttavat suoraan yksityisyyden suojan ja tietosuojan perusoikeuksiin – sisäänrakennetun yksityisyyden suojan vaatimuksista olisi tehtävä pakollisia. Ottamalla nämä vaatimukset käyttöön tietojärjestelmiin liittyen valtiot edistäisivät sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa myös aloitteellisina asiakkaina. |
| --- | --- |

45.

29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunnossa yksityisyyden tulevaisuudesta (27) korostetaan vielä käytännönläheisemmin käsittein, että vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvällä alueella – jolla julkisviranomaiset ovat pääasiallisia toimijoita ja valvontaa lisäävät toimenpiteet vaikuttavat suoraan yksityisyyden suojan ja tietosuojan perusoikeuksiin – sisäänrakennetun yksityisyyden suojan vaatimuksista olisi tehtävä pakollisia. Ottamalla nämä vaatimukset käyttöön tietojärjestelmiin liittyen valtiot edistäisivät sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa myös aloitteellisina asiakkaina.

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja eurooppalaisen digitaalistrategian ohjaavana periaatteena

| 46. | Tieto- ja viestintätekniikka kehittyy yhä monimutkaisemmaksi ja aiheuttaa entistä suurempia yksityisyyden ja tietosuojan riskejä. Yleensä helpommin käyttöön saatava, kopioitava ja siirrettävä digitoitu tieto altistuu paperitietoa paljon suuremmille riskeille. Kun siirrytään kohti keskenään linkitettyjen kohteiden verkkoja, riskit vain lisääntyvät. Mitä suuremmat yksityisyyden ja tietosuojan riskit ovat, sitä suuremmaksi kasvaa pitkälle kehittyneen tietosuojan ja yksityisyyden suojan järjestelmien kysyntä. Tämän vuoksi sisäänrakennetun yksityisyyden suojan käyttöönottotarvetta perustelevat syyt koskevat TVT-alaa entistä velvoittavammin. Lisäksi kansalaisten luottamus TVT-alaan on ratkaiseva edellytys, kuten edellä todetaan, uusien palvelujen käyttöönotolle, ja yksityisyyden suoja ja tietosuoja ovat avaintekijöitä luottamuksen luomisessa. |
| --- | --- |

46.

Tieto- ja viestintätekniikka kehittyy yhä monimutkaisemmaksi ja aiheuttaa entistä suurempia yksityisyyden ja tietosuojan riskejä. Yleensä helpommin käyttöön saatava, kopioitava ja siirrettävä digitoitu tieto altistuu paperitietoa paljon suuremmille riskeille. Kun siirrytään kohti keskenään linkitettyjen kohteiden verkkoja, riskit vain lisääntyvät. Mitä suuremmat yksityisyyden ja tietosuojan riskit ovat, sitä suuremmaksi kasvaa pitkälle kehittyneen tietosuojan ja yksityisyyden suojan järjestelmien kysyntä. Tämän vuoksi sisäänrakennetun yksityisyyden suojan käyttöönottotarvetta perustelevat syyt koskevat TVT-alaa entistä velvoittavammin. Lisäksi kansalaisten luottamus TVT-alaan on ratkaiseva edellytys, kuten edellä todetaan, uusien palvelujen käyttöönotolle, ja yksityisyyden suoja ja tietosuoja ovat avaintekijöitä luottamuksen luomisessa.

| 47. | Edellä sanotun perusteella TVT:n kehitysstrategiassa on vahvistettava, että suunnitteluun on sisällytettävä yksityisyyden suojan ja tietosuojan varmistava tekijä eli otettava huomioon sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate. |
| --- | --- |

47.

Edellä sanotun perusteella TVT:n kehitysstrategiassa on vahvistettava, että suunnitteluun on sisällytettävä yksityisyyden suojan ja tietosuojan varmistava tekijä eli otettava huomioon sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate.

| 48. | Tämän vuoksi eurooppalaisessa digitaalistrategiassa olisi nimenomaisesti tuettava sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta välttämättömänä välineenä, kun varmistetaan kansalaisten luottamusta tieto- ja viestintätekniikkaan ja verkkopalveluihin. Siinä olisi todettava, että yksityisyyden suoja ja luottamus ovat sidoksissa toisiinsa ja että sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa olisi käytettävä ohjaavan tekijänä luottamuksen ansaitsevan TVT-alan kehityksessä. |
| --- | --- |

48.

Tämän vuoksi eurooppalaisessa digitaalistrategiassa olisi nimenomaisesti tuettava sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatetta välttämättömänä välineenä, kun varmistetaan kansalaisten luottamusta tieto- ja viestintätekniikkaan ja verkkopalveluihin. Siinä olisi todettava, että yksityisyyden suoja ja luottamus ovat sidoksissa toisiinsa ja että sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa olisi käytettävä ohjaavan tekijänä luottamuksen ansaitsevan TVT-alan kehityksessä.

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja periaatteena muissa EU:n aloitteissa

| 49. | Komission tulisi käyttää sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa ohjaavana periaatteena pannessaan täytäntöön politiikkaa, toimia ja aloitteita yksittäisillä TVT-aloilla, esimerkkeinä sähköinen terveydenhuolto, sähköiset hankinnat, sähköinen sosiaaliturva, sähköinen oppiminen jne. Monet näistä aloitteista ovat osa eurooppalaisen digitaalistrategian toimia. |
| --- | --- |

49.

Komission tulisi käyttää sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa ohjaavana periaatteena pannessaan täytäntöön politiikkaa, toimia ja aloitteita yksittäisillä TVT-aloilla, esimerkkeinä sähköinen terveydenhuolto, sähköiset hankinnat, sähköinen sosiaaliturva, sähköinen oppiminen jne. Monet näistä aloitteista ovat osa eurooppalaisen digitaalistrategian toimia.

| 50. | Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että kansalaisten viranomaisasioinnin mahdollistavista aloitteista on kehitettävä tehokkaita ja nykyaikaisia suunnittelemalla ne ja käyttämällä niitä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti. Sama koskee komission politiikkaa ja toimia, joilla toteutetaan entistä nopeampi Internet, digitaalisia sisältöjä tai kannustetaan yleisesti kiinteää tai langatonta viestintää ja tiedonsiirtoa. |
| --- | --- |

50.

Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että kansalaisten viranomaisasioinnin mahdollistavista aloitteista on kehitettävä tehokkaita ja nykyaikaisia suunnittelemalla ne ja käyttämällä niitä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen mukaisesti. Sama koskee komission politiikkaa ja toimia, joilla toteutetaan entistä nopeampi Internet, digitaalisia sisältöjä tai kannustetaan yleisesti kiinteää tai langatonta viestintää ja tiedonsiirtoa.

| 51. | Edellä mainittu sisältää niin ikään alueet, joissa komissio on vastuussa laaja-alaisista tietojärjestelmistä, kuten Schengenin tietojärjestelmä SIS ja viisumitietojärjestelmä VIS, sekä tapaukset, joissa komission vastuu on rajoitettu järjestelmän yleisen infrastruktuuriin kehittämiseen ja ylläpitämiseen, esimerkkinä eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä ECRIS. |
| --- | --- |

51.

Edellä mainittu sisältää niin ikään alueet, joissa komissio on vastuussa laaja-alaisista tietojärjestelmistä, kuten Schengenin tietojärjestelmä SIS ja viisumitietojärjestelmä VIS, sekä tapaukset, joissa komission vastuu on rajoitettu järjestelmän yleisen infrastruktuuriin kehittämiseen ja ylläpitämiseen, esimerkkinä eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä ECRIS.

| 52. | Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen yksityiskohtainen kehittäminen riippuu kulloisestakin alasta ja tilanteesta. Kun komission aloitteisiin liittyy esimerkiksi yksittäistä TVT-sektoria koskevia lainsäädäntöehdotuksia, monissa tapauksissa on aiheellista sisällyttää nimenomainen viittaus kyseisen TVT-sovelluksen tai -järjestelmän suunnittelussa noudatettavaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojaan. Kun komissio suunnittelee alakohtaisia toimintasuunnitelmia, niissä on järjestelmällisesti varmistettava lainsäädännön soveltaminen ja taattava nimenomaisesti, että kyseisen TVT:n kehittämisessä huomioidaan sisäänrakennettu yksityisyyden suoja. |
| --- | --- |

52.

Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen yksityiskohtainen kehittäminen riippuu kulloisestakin alasta ja tilanteesta. Kun komission aloitteisiin liittyy esimerkiksi yksittäistä TVT-sektoria koskevia lainsäädäntöehdotuksia, monissa tapauksissa on aiheellista sisällyttää nimenomainen viittaus kyseisen TVT-sovelluksen tai -järjestelmän suunnittelussa noudatettavaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojaan. Kun komissio suunnittelee alakohtaisia toimintasuunnitelmia, niissä on järjestelmällisesti varmistettava lainsäädännön soveltaminen ja taattava nimenomaisesti, että kyseisen TVT:n kehittämisessä huomioidaan sisäänrakennettu yksityisyyden suoja.

| 53. | Tutkimuksen osalta seitsemättä puiteohjelmaa ja sitä seuraavia puiteohjelmia olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joissa on tarkoituksena määritellä standardeja, tieto- ja viestintätekniikkaa ja -arkkitehtuuria, joissa otetaan yksityisyys ja erityisesti sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate entistä paremmin huomioon. Lisäksi sisäänrakennettu yksityisyyden suoja on otettava välttämättömäksi osaksi laajempia TVT-hankkeita, joissa on tarkoituksena yksilöiden henkilötietojen käsittely. |
| --- | --- |

53.

Tutkimuksen osalta seitsemättä puiteohjelmaa ja sitä seuraavia puiteohjelmia olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joissa on tarkoituksena määritellä standardeja, tieto- ja viestintätekniikkaa ja -arkkitehtuuria, joissa otetaan yksityisyys ja erityisesti sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate entistä paremmin huomioon. Lisäksi sisäänrakennettu yksityisyyden suoja on otettava välttämättömäksi osaksi laajempia TVT-hankkeita, joissa on tarkoituksena yksilöiden henkilötietojen käsittely.

Erityistä huoltava aiheuttava alat

| 54. | Eräissä tapauksissa voi olla tarpeen määritellä yksityiskohtaisia tai erityisiä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan toimenpiteitä, jotka on sisällytettävä tietynlaiseen tieto- ja viestintätuotteeseen tai -tekniikkaan joko lainsäädäntöteitse tai muuten, koska kansalaisten yksityisyyden suoja tai tietosuoja on erityisesti alttiina riskille tai koska muut tekijät (alan vastustus sisäänrakennetun yksityisyyden suojan sisältävien tuotteiden tarjontaan, kuluttajakysyntä tms.) tätä edellyttävät. |
| --- | --- |

54.

Eräissä tapauksissa voi olla tarpeen määritellä yksityiskohtaisia tai erityisiä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan toimenpiteitä, jotka on sisällytettävä tietynlaiseen tieto- ja viestintätuotteeseen tai -tekniikkaan joko lainsäädäntöteitse tai muuten, koska kansalaisten yksityisyyden suoja tai tietosuoja on erityisesti alttiina riskille tai koska muut tekijät (alan vastustus sisäänrakennetun yksityisyyden suojan sisältävien tuotteiden tarjontaan, kuluttajakysyntä tms.) tätä edellyttävät.

| 55. | Tietosuojavaltuutettu on yksilöinyt useita aloja (radiotaajuustunnistus, sosiaaliset verkkoyhteisöt ja selainsovellukset), jotka ansaitsevat tietosuojavaltuutetun mielestä jo tässä vaiheessa komission erityisen huomion ja edellä mainittuja konkreettisia toimenpiteitä. Näitä aloja käsitellään seuraavassa. |
| --- | --- |

55.

Tietosuojavaltuutettu on yksilöinyt useita aloja (radiotaajuustunnistus, sosiaaliset verkkoyhteisöt ja selainsovellukset), jotka ansaitsevat tietosuojavaltuutetun mielestä jo tässä vaiheessa komission erityisen huomion ja edellä mainittuja konkreettisia toimenpiteitä. Näitä aloja käsitellään seuraavassa.

V.   RADIOTAAJUUSTUNNISTUS RFID

| 56. | RFID-tunnisteita voidaan liittää esineisiin, eläimiin ja ihmisiin. Niiden avulla voidaan kerätä ja tallentaa henkilötietoja kuten potilaskertomuksia, seurata ihmisten liikkumista tai profiloida heidän käyttäytymistään eri tarkoituksia varten. Tämä voi tapahtua ihmisten tietämättä (28). |
| --- | --- |

56.

RFID-tunnisteita voidaan liittää esineisiin, eläimiin ja ihmisiin. Niiden avulla voidaan kerätä ja tallentaa henkilötietoja kuten potilaskertomuksia, seurata ihmisten liikkumista tai profiloida heidän käyttäytymistään eri tarkoituksia varten. Tämä voi tapahtua ihmisten tietämättä (28).

| 57. | Tehokkaat takuut tietosuojasta, yksityiseen suojasta ja kaikista asiaan liittyvistä eettisistä kysymyksistä ovat ratkaisevan tärkeitä ihmisten luottamukselle radiotaajuustunnistukseen ja esineiden Internetiin. Vain tällöin tekniikasta saadaan sen lukuisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä. |
| --- | --- |

57.

Tehokkaat takuut tietosuojasta, yksityiseen suojasta ja kaikista asiaan liittyvistä eettisistä kysymyksistä ovat ratkaisevan tärkeitä ihmisten luottamukselle radiotaajuustunnistukseen ja esineiden Internetiin. Vain tällöin tekniikasta saadaan sen lukuisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä.

V.1   Sovellettavan tietosuojalainsäädännön aukot

| 58. | Tietosuojadirektiiviä ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä sovelletaan RFID-sovellusten avulla tapahtuvaan tiedonkeruuseen (29). Direktiivit edellyttävät muun muassa, että RFID-sovellusten käytössä noudatetaan riittäviä yksityisyyden suojaavia toimenpiteitä (30). |
| --- | --- |

58.

Tietosuojadirektiiviä ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviä sovelletaan RFID-sovellusten avulla tapahtuvaan tiedonkeruuseen (29). Direktiivit edellyttävät muun muassa, että RFID-sovellusten käytössä noudatetaan riittäviä yksityisyyden suojaavia toimenpiteitä (30).

| 59. | Tässä lainsäädännössä ei kuitenkaan kattavasti vastata tämän tekniikan aiheuttamiin tietosuojan ja yksityisyyden suojan ongelmiin. Tämä johtuu siitä, etteivät direktiivit olet riittävän yksityiskohtaisia RFID-sovellusten yhteydessä käytettävien suojatoimenpiteiden tyypin suhteen. Olemassa olevia sääntöjä on täydennettävä uusilla säännöillä, jossa velvoitetaan käyttämään erityisiä suojakeinoja ja erityisesti RFID-tekniikkaan upotettavia pakollisia teknisiä ratkaisuja (sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa). Tämä liittyy henkilötietojen tallentamiseen käytettäviin tunnisteisiin, joissa olisi oltava tuhoamiskomento, ja salauksen käyttöä tietyn tyyppisiä henkilötietoja sisältävissä tunnisteissa. |
| --- | --- |

59.

Tässä lainsäädännössä ei kuitenkaan kattavasti vastata tämän tekniikan aiheuttamiin tietosuojan ja yksityisyyden suojan ongelmiin. Tämä johtuu siitä, etteivät direktiivit olet riittävän yksityiskohtaisia RFID-sovellusten yhteydessä käytettävien suojatoimenpiteiden tyypin suhteen. Olemassa olevia sääntöjä on täydennettävä uusilla säännöillä, jossa velvoitetaan käyttämään erityisiä suojakeinoja ja erityisesti RFID-tekniikkaan upotettavia pakollisia teknisiä ratkaisuja (sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa). Tämä liittyy henkilötietojen tallentamiseen käytettäviin tunnisteisiin, joissa olisi oltava tuhoamiskomento, ja salauksen käyttöä tietyn tyyppisiä henkilötietoja sisältävissä tunnisteissa.

V.2   Ensi vaiheen itsesääntely

| 60. | Maaliskuussa 2007 komissio hyväksy tiedonannon (31), jossa se muun muassa toteaa, että alalla saatetaan tarvita yksityiskohtaisia ohjeita RFID:n käytännön käyttöönotosta ja sellaisten suunnittelukriteereiden määrittelyä ja käyttöönottoa, joilla voidaan välttää yksityisyyden suojaan ja tietoturvaan kohdistuvia riskejä. |
| --- | --- |

60.

Maaliskuussa 2007 komissio hyväksy tiedonannon (31), jossa se muun muassa toteaa, että alalla saatetaan tarvita yksityiskohtaisia ohjeita RFID:n käytännön käyttöönotosta ja sellaisten suunnittelukriteereiden määrittelyä ja käyttöönottoa, joilla voidaan välttää yksityisyyden suojaan ja tietoturvaan kohdistuvia riskejä.

| 61. | Näihin päämääriin päästäkseen komissio hyväksyi toukokuussa 2009 suosituksen yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien periaatteiden toteuttamisesta radiotaajuustunnistusta käyttävissä sovelluksissa (32). Vähittäiskaupan radiotaajuustunnistussovelluksissa komissio edellyttää RFID-tunnisteiden deaktivointia myyntipisteessä, paitsi jos kuluttaja on antanut luvan tunnisteen käyttöön. Tätä sääntöä olisi sovellettava, jollei yksityisyyden suojaa tai tietosuojaa koskevassa vaikutusten arvioinnissa ole osoitettu, etteivät myyntipisteen jälkeen toimiviksi jäävät tunnisteet todennäköisesti muodosta uhkaa yksityisyyden tai henkilötietojen suojalle. Tällöinkin kansalaisilla olisi oltava maksuton keino tunnisteiden poistamiseen. |
| --- | --- |

61.

Näihin päämääriin päästäkseen komissio hyväksyi toukokuussa 2009 suosituksen yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien periaatteiden toteuttamisesta radiotaajuustunnistusta käyttävissä sovelluksissa (32). Vähittäiskaupan radiotaajuustunnistussovelluksissa komissio edellyttää RFID-tunnisteiden deaktivointia myyntipisteessä, paitsi jos kuluttaja on antanut luvan tunnisteen käyttöön. Tätä sääntöä olisi sovellettava, jollei yksityisyyden suojaa tai tietosuojaa koskevassa vaikutusten arvioinnissa ole osoitettu, etteivät myyntipisteen jälkeen toimiviksi jäävät tunnisteet todennäköisesti muodosta uhkaa yksityisyyden tai henkilötietojen suojalle. Tällöinkin kansalaisilla olisi oltava maksuton keino tunnisteiden poistamiseen.

| 62. | Tietosuojavaltuutettu yhtyy komission kantaan itsesääntelyn välineiden käytöstä. Kuten jäljempänä kuitenkin selvitetään, on mahdollista, ettei itsesääntelyllä saavuteta oletettuja tuloksia. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota valmistautumaan vaihtoehtoisten toimenpiteiden hyväksymiseen. |
| --- | --- |

62.

Tietosuojavaltuutettu yhtyy komission kantaan itsesääntelyn välineiden käytöstä. Kuten jäljempänä kuitenkin selvitetään, on mahdollista, ettei itsesääntelyllä saavuteta oletettuja tuloksia. Tämän vuoksi tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota valmistautumaan vaihtoehtoisten toimenpiteiden hyväksymiseen.

V.3   Huolta aiheuttavat alat ja mahdolliset lisätoimet itsesääntelyn epäonnistuessa

| 63. | Tietosuojavaltuutettu on huolissaan siitä, että RFID-sovelluksia vähittäiskaupan alalla operoivat organisaatiot voivat jättää huomiota vaihtoehdon, että RFID-tunnisteita seuraavat myös ei-toivotut ulkopuoliset tahot. Seuranta saattaa paljastaa tunnisteeseen (mahdollisesti) tallennettuja henkilötietoja mutta voi antaa ulkopuoliselle mahdollisuuden seurata tai tunnistaa henkilöitä ajan mittaan pelkästään henkilön mukana kulkevan yhden tai useamman tunnisteen sisältämän yksilöllisen tunnistetiedon perusteella ympäristössä, joka ei välttämättä kuulu lainkaan RFID-sovelluksen käyttöalaan. Tietosuojavaltuutettu on lisäksi huolissaan siitä, että RFID-sovellusoperaattorit voivat virheellisesti vedota tähän poikkeukseen ja jättää tunnisteen toimintaan myyntipisteen jälkeenkin. |
| --- | --- |

63.

Tietosuojavaltuutettu on huolissaan siitä, että RFID-sovelluksia vähittäiskaupan alalla operoivat organisaatiot voivat jättää huomiota vaihtoehdon, että RFID-tunnisteita seuraavat myös ei-toivotut ulkopuoliset tahot. Seuranta saattaa paljastaa tunnisteeseen (mahdollisesti) tallennettuja henkilötietoja mutta voi antaa ulkopuoliselle mahdollisuuden seurata tai tunnistaa henkilöitä ajan mittaan pelkästään henkilön mukana kulkevan yhden tai useamman tunnisteen sisältämän yksilöllisen tunnistetiedon perusteella ympäristössä, joka ei välttämättä kuulu lainkaan RFID-sovelluksen käyttöalaan. Tietosuojavaltuutettu on lisäksi huolissaan siitä, että RFID-sovellusoperaattorit voivat virheellisesti vedota tähän poikkeukseen ja jättää tunnisteen toimintaan myyntipisteen jälkeenkin.

| 64. | Mikäli tällaista tapahtuu, voi olla liian myöhäistä lieventää henkilön tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan liittyviä riskejä, sillä ne ovat jo voineet toteutua. Lisäksi itsesääntely voi heikentää kansallisten lainvalvontaviranomaisten asemaa niiden vaatiessa RFID-sovellusoperaattoreita käyttämään tiettyjä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan toimenpiteitä. |
| --- | --- |

64.

Mikäli tällaista tapahtuu, voi olla liian myöhäistä lieventää henkilön tietosuojaan ja yksityisyyden suojaan liittyviä riskejä, sillä ne ovat jo voineet toteutua. Lisäksi itsesääntely voi heikentää kansallisten lainvalvontaviranomaisten asemaa niiden vaatiessa RFID-sovellusoperaattoreita käyttämään tiettyjä sisäänrakennetun yksityisyyden suojan toimenpiteitä.

| 65. | Edellä sanotun perusteella tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota valmistautumaan esittämään sellaisia säädöksiä, joissa säännellään radiotaajuustunnistuksen keskeiset seikat sinä tapauksessa, että nykyisen lainsäädännön tehokas soveltaminen epäonnistuu. Komission arviota ei tule tarpeettomasti lykätä: lykkääminen voisi lisätä kansalaisten riskejä ja haitata myös elinkeinoelämää, koska oikeudellinen epävarmuus voi kasvaa liian suureksi ja syntyneiden ongelmien ratkaisu on todennäköisesti hankalampaa ja kalliimpaa. |
| --- | --- |

65.

Edellä sanotun perusteella tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota valmistautumaan esittämään sellaisia säädöksiä, joissa säännellään radiotaajuustunnistuksen keskeiset seikat sinä tapauksessa, että nykyisen lainsäädännön tehokas soveltaminen epäonnistuu. Komission arviota ei tule tarpeettomasti lykätä: lykkääminen voisi lisätä kansalaisten riskejä ja haitata myös elinkeinoelämää, koska oikeudellinen epävarmuus voi kasvaa liian suureksi ja syntyneiden ongelmien ratkaisu on todennäköisesti hankalampaa ja kalliimpaa.

| 66. | Mahdollisesti ehdotettavien toimenpiteiden osaksi tietosuojavaltuutettu suosittelee niin sanottua opt-in-periaatetta, jonka mukaan kaikki myyntipisteen jälkeen kuluttajatuotteisiin jäävät RDIS-tunnisteet olisi oletusarvoisesti deaktivoitava. Komission ei välttämättä ole tarpeellista tai aiheellista tarkentaa käytettävää konkreettistaa tekniikkaa. Euroopan unionin lainsäädännössä on sitä vastoin säädettävä lainmukaisesti velvoitteesta pyytää suostumus, jolloin operaattoreilla on riittävä valinnanvapaus päättää vaatimuksen toteutustavasta. |
| --- | --- |

66.

Mahdollisesti ehdotettavien toimenpiteiden osaksi tietosuojavaltuutettu suosittelee niin sanottua opt-in-periaatetta, jonka mukaan kaikki myyntipisteen jälkeen kuluttajatuotteisiin jäävät RDIS-tunnisteet olisi oletusarvoisesti deaktivoitava. Komission ei välttämättä ole tarpeellista tai aiheellista tarkentaa käytettävää konkreettistaa tekniikkaa. Euroopan unionin lainsäädännössä on sitä vastoin säädettävä lainmukaisesti velvoitteesta pyytää suostumus, jolloin operaattoreilla on riittävä valinnanvapaus päättää vaatimuksen toteutustavasta.

V.4   Muita pohdittavia seikkoja: esineiden Internetin hallintotapa

| 67. | RFID-tunnisteiden tuottama tieto – esimerkiksi tuotetieto – voidaan loppujen lopuksi yhdistää maailmanlaajuisen viestintäverkoston infrastruktuuriin. Tästä käytetään yleensä käsitettä ”esineiden Internet”. Tämä aiheuttaa tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevia kysymyksiä, koska todellisen maailman esineitä voidaan tunnistaa RFID-tunnisteiden avulla, joissa on tuotetietojen lisäksi mahdollisesti myös henkilötietoja. |
| --- | --- |

67.

RFID-tunnisteiden tuottama tieto – esimerkiksi tuotetieto – voidaan loppujen lopuksi yhdistää maailmanlaajuisen viestintäverkoston infrastruktuuriin. Tästä käytetään yleensä käsitettä ”esineiden Internet”. Tämä aiheuttaa tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa koskevia kysymyksiä, koska todellisen maailman esineitä voidaan tunnistaa RFID-tunnisteiden avulla, joissa on tuotetietojen lisäksi mahdollisesti myös henkilötietoja.

| 68. | Ratkaisematta on monia kysymyksiä esimerkiksi siitä, kuka hallinnoi tunnisteilla seurattujen esineiden tietojen tallennusta. Miten se järjestetään? Kenellä on pääsy tietoihin? kesäkuussa 2009 komissio hyväksyi tiedonannon esineiden Internetistä (33), jossa se tunnisti nimenomaisesti ilmiöön liittyvät mahdolliset tietosuoja- ja yksityisyydensuojaongelmat. |
| --- | --- |

68.

Ratkaisematta on monia kysymyksiä esimerkiksi siitä, kuka hallinnoi tunnisteilla seurattujen esineiden tietojen tallennusta. Miten se järjestetään? Kenellä on pääsy tietoihin? kesäkuussa 2009 komissio hyväksyi tiedonannon esineiden Internetistä (33), jossa se tunnisti nimenomaisesti ilmiöön liittyvät mahdolliset tietosuoja- ja yksityisyydensuojaongelmat.

| 69. | Tietosuojavaltuutettu haluaa ottaa esiin eräitä tiedonannossa mainittuja seikkoja, jotka ansaitsevat tietosuojavaltuutetun mielestä erityistä huomiota esineiden Internetin kehittyessä. Ensimmäinen seikka on hajautettu arkkitehtuuri, joka voi helpottaa vastuukysymyksien jakoa ja EU:n lainsäädännön valvottavuutta. Toisena seikkana on mainittava, että kansalaisten oikeutta seuraamattomuuteen on varjeltava mahdollisuuksien mukaan. Toisin sanoen kansalaisia saisi seurata RFID-tunnisteiden avulla ilman heidän suostumustaan vain erittäin harvalukuisissa tapauksissa. Suostumuksen on oltava sanatarkka. Tähän viitataan yleensä käsitteillä ”radiohiljaisuus” ja oikeus kytkeytyä irti verkosta. Viimeisenä on mainittava esineiden Internetin suunnittelu sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen näkökulmasta. Tämä voisi esimerkiksi edellyttää, että konkreettisissa RFID-sovelluksissa on yhdysrakenteiset mekanismit, joilla hallinta luovutetaan käyttäjille ja joiden oletusasetuksena on yksityisyyden suojaaminen. |
| --- | --- |

69.

Tietosuojavaltuutettu haluaa ottaa esiin eräitä tiedonannossa mainittuja seikkoja, jotka ansaitsevat tietosuojavaltuutetun mielestä erityistä huomiota esineiden Internetin kehittyessä. Ensimmäinen seikka on hajautettu arkkitehtuuri, joka voi helpottaa vastuukysymyksien jakoa ja EU:n lainsäädännön valvottavuutta. Toisena seikkana on mainittava, että kansalaisten oikeutta seuraamattomuuteen on varjeltava mahdollisuuksien mukaan. Toisin sanoen kansalaisia saisi seurata RFID-tunnisteiden avulla ilman heidän suostumustaan vain erittäin harvalukuisissa tapauksissa. Suostumuksen on oltava sanatarkka. Tähän viitataan yleensä käsitteillä ”radiohiljaisuus” ja oikeus kytkeytyä irti verkosta. Viimeisenä on mainittava esineiden Internetin suunnittelu sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen näkökulmasta. Tämä voisi esimerkiksi edellyttää, että konkreettisissa RFID-sovelluksissa on yhdysrakenteiset mekanismit, joilla hallinta luovutetaan käyttäjille ja joiden oletusasetuksena on yksityisyyden suojaaminen.

| 70. | Tietosuojavaltuutettu edellyttää, että tietosuojavaltuutettua kuullaan, kun komissio toteuttaa tiedonannossa suunniteltuja toimia, erityisesti kun se laatii tiedonantoa yksityisyydensuojan ja luottamuksen merkityksestä kaikkialle ulottuvassa tietoyhteiskunnassa. |
| --- | --- |

70.

Tietosuojavaltuutettu edellyttää, että tietosuojavaltuutettua kuullaan, kun komissio toteuttaa tiedonannossa suunniteltuja toimia, erityisesti kun se laatii tiedonantoa yksityisyydensuojan ja luottamuksen merkityksestä kaikkialle ulottuvassa tietoyhteiskunnassa.

VI.   SOSIAALISET VERKKOYHTEISÖT JA OLETUSARVOISEN YKSITYISYYDEN SUOJAN TARVE

| 71. | Sosiaaliset verkkoyhteisöt ovat nyt suuressa suosiossa. Ne näyttävät ylittäneen sähköpostinkin suosiossa. Niiden avulla samanlaisista asioista ja/tai harrastuksista kiinnostuneet ihmiset pääsevät yhteyteen toistensa kanssa. Ihmiset voivat luoda itselleen verkkoprofiileja ja jakaa mediatiedostoja, kuten videoita, valokuvia, musiikkia sekä ammatillisia profiilejaan. |
| --- | --- |

71.

Sosiaaliset verkkoyhteisöt ovat nyt suuressa suosiossa. Ne näyttävät ylittäneen sähköpostinkin suosiossa. Niiden avulla samanlaisista asioista ja/tai harrastuksista kiinnostuneet ihmiset pääsevät yhteyteen toistensa kanssa. Ihmiset voivat luoda itselleen verkkoprofiileja ja jakaa mediatiedostoja, kuten videoita, valokuvia, musiikkia sekä ammatillisia profiilejaan.

| 72. | Nuoret ovat nopeasti omaksuneet sosiaalisten medioiden verkkokäytön, eikä suuntaus näytä laantumisen merkkejä. Internet-käyttäjien keski-ikä on alentunut Euroopassa viime vuosina: nyt 9–10-vuotiaat käyvät Internetissä useita kertoja viikossa, 12–14-vuotiaat käyvät siellä päivittäin ja usein 1–3 tunnin ajan. |
| --- | --- |

72.

Nuoret ovat nopeasti omaksuneet sosiaalisten medioiden verkkokäytön, eikä suuntaus näytä laantumisen merkkejä. Internet-käyttäjien keski-ikä on alentunut Euroopassa viime vuosina: nyt 9–10-vuotiaat käyvät Internetissä useita kertoja viikossa, 12–14-vuotiaat käyvät siellä päivittäin ja usein 1–3 tunnin ajan.

VI.1   Sosiaaliset verkkoyhteisöt ja niihin sovellettava tietosuojaa ja yksityisyydensuojaa koskeva lainsäädäntö

| 73. | Sosiaalisten verkkoyhteisöjen kehittymisen myötä käyttäjät ovat voineet ladata Internetiin tietoja itsestään ja muista. Tällöin Internetin käyttäjät toimivat 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän mukaan (34) tietosuojadirektiivin 2 artiklan d alakohdan mukaisina rekisterinpitäjinä (35). Useimmissa tapauksissa tietojenkäsittely kuuluu kuitenkin direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kotitaloutta koskevaan tietojenkäsittelyyn, johon direktiiviä ei sovelleta. Toisaalta sosiaalisten verkkoyhteisöjen palvelut katsotaan rekisterinpitäjiksi, koska ne tarjoavat keinot käyttäjätietojen käsittelyyn ja kaikki käyttäjän hallinnan peruspalvelut (esim. tilien rekisteröinti ja poisto). |
| --- | --- |

73.

Sosiaalisten verkkoyhteisöjen kehittymisen myötä käyttäjät ovat voineet ladata Internetiin tietoja itsestään ja muista. Tällöin Internetin käyttäjät toimivat 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän mukaan (34) tietosuojadirektiivin 2 artiklan d alakohdan mukaisina rekisterinpitäjinä (35). Useimmissa tapauksissa tietojenkäsittely kuuluu kuitenkin direktiivin 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kotitaloutta koskevaan tietojenkäsittelyyn, johon direktiiviä ei sovelleta. Toisaalta sosiaalisten verkkoyhteisöjen palvelut katsotaan rekisterinpitäjiksi, koska ne tarjoavat keinot käyttäjätietojen käsittelyyn ja kaikki käyttäjän hallinnan peruspalvelut (esim. tilien rekisteröinti ja poisto).

| 74. | Oikeudellisesti tämä tarkoittaa, että Internetin käyttäjät ja sosiaalisten verkkoyhteisöjen palvelut ovat yhdessä vastuussa henkilötietojen käsittelystä direktiivin 2 artiklan d kohdassa tarkoitettuina ”rekisterinpitäjinä”, tosin eri laajuudessa ja erilaisin velvoittein. |
| --- | --- |

74.

Oikeudellisesti tämä tarkoittaa, että Internetin käyttäjät ja sosiaalisten verkkoyhteisöjen palvelut ovat yhdessä vastuussa henkilötietojen käsittelystä direktiivin 2 artiklan d kohdassa tarkoitettuina ”rekisterinpitäjinä”, tosin eri laajuudessa ja erilaisin velvoittein.

| 75. | Vastaavasti käyttäjien tulisi tietää ja ymmärtää, että käsittelemällä omia ja muiden henkilötietoja he kuuluvat EU:n tietosuojalainsäädännön piiriin, jolloin heidän edellytetään muun muassa hankkivan nimenomainen lupa niiltä henkilöiltä, joiden tiedot Internetiin ladataan, ja antaa henkilöille oikeus korjata tai estää tiedot ym. Samalla tavoin sosiaalisten verkkoyhteisöjen tulee muun muassa panna täytäntöön tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet luvattoman käsittelyn estämiseksi, kun otetaan huomioon tietojen käsittelyn ja luonteen aiheuttamat riskit. Tämä puolestaan merkitsee, että sosiaalisten verkkoyhteisöjen olisi varmistettava yksityisyyttä suojelevat oletusasetukset, myös sellaiset asetukset, jotka rajoittavat profiilin näkyvyyden ainoastaan käyttäjien omille, itse valitsemille yhteyshenkilöille. Asetuksissa tulisi niin ikään edellyttää käyttäjän myönteistä vastinetta, ennen kuin profiili annetaan ulkopuolisten käyttöön, eivätkä pääsyltään rajoitetut profiilit saa tulla näkyviin sisäisissä hakukoneissa. |
| --- | --- |

75.

Vastaavasti käyttäjien tulisi tietää ja ymmärtää, että käsittelemällä omia ja muiden henkilötietoja he kuuluvat EU:n tietosuojalainsäädännön piiriin, jolloin heidän edellytetään muun muassa hankkivan nimenomainen lupa niiltä henkilöiltä, joiden tiedot Internetiin ladataan, ja antaa henkilöille oikeus korjata tai estää tiedot ym. Samalla tavoin sosiaalisten verkkoyhteisöjen tulee muun muassa panna täytäntöön tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet luvattoman käsittelyn estämiseksi, kun otetaan huomioon tietojen käsittelyn ja luonteen aiheuttamat riskit. Tämä puolestaan merkitsee, että sosiaalisten verkkoyhteisöjen olisi varmistettava yksityisyyttä suojelevat oletusasetukset, myös sellaiset asetukset, jotka rajoittavat profiilin näkyvyyden ainoastaan käyttäjien omille, itse valitsemille yhteyshenkilöille. Asetuksissa tulisi niin ikään edellyttää käyttäjän myönteistä vastinetta, ennen kuin profiili annetaan ulkopuolisten käyttöön, eivätkä pääsyltään rajoitetut profiilit saa tulla näkyviin sisäisissä hakukoneissa.

| 76. | Valitettavasti lainsäädännön vaatimusten ja todellisen noudattamisen välillä on aukko. Vaikka oikeudellisesti Internetin käyttäjät katsotaan rekisterinpitäjiksi, jolloin EU:n tietosuojaa ja yksityisyydensuojaa koskeva lainsäädäntö velvoittaa heitä, todellisuudessa he ovat usein tietämättömiä tästä asemastaan. Yleisesti he eivät ymmärrä, että he käsittelevät henkilötietoja ja että näiden tietojen julkaisemiseen liittyy yksityisyydensuojaa ja tietosuojaa koskevia riskejä. Erityisesti nuoret asettavat julkisesti näkyviin sisältöä arvioimatta riittävästi sen seurauksia heille itselleen ja muille, esimerkiksi silloin kun henkilöt myöhemmin hakevat oppilaitoksiin tai työpaikkoihin. |
| --- | --- |

76.

Valitettavasti lainsäädännön vaatimusten ja todellisen noudattamisen välillä on aukko. Vaikka oikeudellisesti Internetin käyttäjät katsotaan rekisterinpitäjiksi, jolloin EU:n tietosuojaa ja yksityisyydensuojaa koskeva lainsäädäntö velvoittaa heitä, todellisuudessa he ovat usein tietämättömiä tästä asemastaan. Yleisesti he eivät ymmärrä, että he käsittelevät henkilötietoja ja että näiden tietojen julkaisemiseen liittyy yksityisyydensuojaa ja tietosuojaa koskevia riskejä. Erityisesti nuoret asettavat julkisesti näkyviin sisältöä arvioimatta riittävästi sen seurauksia heille itselleen ja muille, esimerkiksi silloin kun henkilöt myöhemmin hakevat oppilaitoksiin tai työpaikkoihin.

| 77. | Toisaalta sosiaalisten verkkoyhteisöjen palveluntarjoajien oletusasetukset perustuvat siihen, että käyttäjän on erikseen kiellettävä tietojen näyttö, mikä helpottaa henkilötietojen luovuttamista. Osassa palveluista profiilit ovat julkisten hakukoneiden käytössä oletusarvoisesti. Tässä yhteydessä on pohdittava, ovatko henkilöt tosiasiassa suostuneet tietojen luovuttamiseen ja ovatko sosiaaliset verkkoyhteisöt noudattaneet direktiivin 17 artiklaa (ks. yllä), jossa niiltä edellytetään tarpeellisia teknisiä ja organisatorisia keinoja luvattoman käsittelyn estämiseksi. |
| --- | --- |

77.

Toisaalta sosiaalisten verkkoyhteisöjen palveluntarjoajien oletusasetukset perustuvat siihen, että käyttäjän on erikseen kiellettävä tietojen näyttö, mikä helpottaa henkilötietojen luovuttamista. Osassa palveluista profiilit ovat julkisten hakukoneiden käytössä oletusarvoisesti. Tässä yhteydessä on pohdittava, ovatko henkilöt tosiasiassa suostuneet tietojen luovuttamiseen ja ovatko sosiaaliset verkkoyhteisöt noudattaneet direktiivin 17 artiklaa (ks. yllä), jossa niiltä edellytetään tarpeellisia teknisiä ja organisatorisia keinoja luvattoman käsittelyn estämiseksi.

VI.2   Sosiaalisten verkkoyhteisöjen aiheuttamat riskit ja ehdotukset niihin puuttumiseksi

| 78. | Edellä mainittu lisää henkilön yksityisyydensuojaan ja tietosuojaan kohdistuvaa riskiä. Internetin käyttäjät ja ne, joiden tietoja verkkoon on ladattu, latistuvat yksityisyyden ja tietosuojan törkeille loukkauksille. |
| --- | --- |

78.

Edellä mainittu lisää henkilön yksityisyydensuojaan ja tietosuojaan kohdistuvaa riskiä. Internetin käyttäjät ja ne, joiden tietoja verkkoon on ladattu, latistuvat yksityisyyden ja tietosuojan törkeille loukkauksille.

| 79. | Tätä taustaa vasten komission olisi pohdittava, mitä tilanteen korjaamiseksi olisi tehtävä ja voitaisiin tehdä. Tässä lausunnossa ei anneta kattavaa vastausta tähän kysymykseen vaan tuodaan esiin muutamia ehdotuksia harkittaviksi. |
| --- | --- |

79.

Tätä taustaa vasten komission olisi pohdittava, mitä tilanteen korjaamiseksi olisi tehtävä ja voitaisiin tehdä. Tässä lausunnossa ei anneta kattavaa vastausta tähän kysymykseen vaan tuodaan esiin muutamia ehdotuksia harkittaviksi.

Panostaminen Internet-käyttäjien koulutukseen

| 80. | Ensimmäinen ehdotus koskee panostamista käyttäjäkoulutukseen. Tältä osin EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten olisi panostettava koulutukseen ja tiedottamiseen sosiaalisten verkkoyhteisösivustojen aiheuttamista uhista. Esimerkiksi tietoyhteiskunnan pääosastolla on ollut käynnissä Turvallisempi Internet -ohjelma, jonka tarkoituksena on voimauttaa lapsia ja nuoria ja suojella heitä esimerkiksi tiedotuskampanjoiden avulla (36). EU:n toimielimet käynnistivät hiljattain kampanjansa ”Ajattele ennen kuin >klik<”, jolla tiedotetaan niistä vaaroista, joita henkilötietojen jakaminen muille aiheuttaa. |
| --- | --- |

80.

Ensimmäinen ehdotus koskee panostamista käyttäjäkoulutukseen. Tältä osin EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten olisi panostettava koulutukseen ja tiedottamiseen sosiaalisten verkkoyhteisösivustojen aiheuttamista uhista. Esimerkiksi tietoyhteiskunnan pääosastolla on ollut käynnissä Turvallisempi Internet -ohjelma, jonka tarkoituksena on voimauttaa lapsia ja nuoria ja suojella heitä esimerkiksi tiedotuskampanjoiden avulla (36). EU:n toimielimet käynnistivät hiljattain kampanjansa ”Ajattele ennen kuin >klik<”, jolla tiedotetaan niistä vaaroista, joita henkilötietojen jakaminen muille aiheuttaa.

| 81. | Tietosuojavaltuutettu kannustaa komissiota jatkamaan tällaisen toiminnan tukemista. Sosiaalisten verkkoyhteisöpalvelujen tarjoajien tulisi itse toimia aktiivisesti, sillä niillä on oikeudellinen ja sosiaalinen vastuu käyttäjien kouluttamisesta palveluiden käyttöön turvallisesti ja yksityisyyttä suojellen. |
| --- | --- |

81.

Tietosuojavaltuutettu kannustaa komissiota jatkamaan tällaisen toiminnan tukemista. Sosiaalisten verkkoyhteisöpalvelujen tarjoajien tulisi itse toimia aktiivisesti, sillä niillä on oikeudellinen ja sosiaalinen vastuu käyttäjien kouluttamisesta palveluiden käyttöön turvallisesti ja yksityisyyttä suojellen.

| 82. | Kuten edellä on kuvattu, tietojen asettaminen luettavaksi sosiaalisiin verkkoyhteisöihin voi oletusarvoisesti tapahtua monilla eri tavoilla. Tiedot voivat näkyä esimerkiksi suurelle yleisölle, myös hakukoneille, jotka voivat indeksoida sen ja esittää suoria linkkejä tietoihin. Toisaalta tiedot voidaan rajata vain ”valikoiduille ystäville” tai pitää täysin yksityisinä. Luonnollisesti profiilien lupakäytäntö ja käsitteet vaihtelevat sivustoittain. |
| --- | --- |

82.

Kuten edellä on kuvattu, tietojen asettaminen luettavaksi sosiaalisiin verkkoyhteisöihin voi oletusarvoisesti tapahtua monilla eri tavoilla. Tiedot voivat näkyä esimerkiksi suurelle yleisölle, myös hakukoneille, jotka voivat indeksoida sen ja esittää suoria linkkejä tietoihin. Toisaalta tiedot voidaan rajata vain ”valikoiduille ystäville” tai pitää täysin yksityisinä. Luonnollisesti profiilien lupakäytäntö ja käsitteet vaihtelevat sivustoittain.

| 83. | Kuten yllä on todettu, vain harvat sosiaalisten verkkoyhteisöjen käyttäjät kuitenkin tietävät, kuinka heidän lataamiensa tietojen käyttöä rajoitetaan, saati kuinka heidän yksityisyytensä oletusasetuksia muutetaan. Yksityisyysasetuksia ei yleensä muuteta, koska käyttäjät eivät ole selvillä niiden muuttamatta jättämisen vaikutuksista tai eivät osaa muuttaa niitä. Siksi yksityisyysasetusten muuttaminen ei yleensä tarkoita, että henkilöt olisivat tehneet tietoon perustuvan päätöksen tietojen jakamisen hyväksymisestä. Tätä taustaa vasten on erityisen tärkeää, että ulkopuoliset, kuten hakukoneet, eivät muodosta linkkejä henkilökohtaisiin profiileihin sillä perusteella, että käyttäjät ovat oletusarvoisesti suostuneet tähän (koska he eivät ole muuttaneet yksityisyysasetuksiaan) ja antaneet tiedot käyttöön rajoituksetta. |
| --- | --- |

83.

Kuten yllä on todettu, vain harvat sosiaalisten verkkoyhteisöjen käyttäjät kuitenkin tietävät, kuinka heidän lataamiensa tietojen käyttöä rajoitetaan, saati kuinka heidän yksityisyytensä oletusasetuksia muutetaan. Yksityisyysasetuksia ei yleensä muuteta, koska käyttäjät eivät ole selvillä niiden muuttamatta jättämisen vaikutuksista tai eivät osaa muuttaa niitä. Siksi yksityisyysasetusten muuttaminen ei yleensä tarkoita, että henkilöt olisivat tehneet tietoon perustuvan päätöksen tietojen jakamisen hyväksymisestä. Tätä taustaa vasten on erityisen tärkeää, että ulkopuoliset, kuten hakukoneet, eivät muodosta linkkejä henkilökohtaisiin profiileihin sillä perusteella, että käyttäjät ovat oletusarvoisesti suostuneet tähän (koska he eivät ole muuttaneet yksityisyysasetuksiaan) ja antaneet tiedot käyttöön rajoituksetta.

| 84. | Vaikka käyttäjäkoulutuksella voidaan helpottaa tilannetta, muutos ei tapahdu itsestään. Kuten 29 artiklan mukainen tietosuojaryhmä suosittelee sosiaalisista verkkoyhteisöistä antamassaan lausunnossa, sosiaalisten verkkoyhteisöpalvelujen tarjoajien tulisi tarjota yksityisyyttä suojaavat, maksuttomat oletusarvoiset yksityisyysasetukset. Näin käyttäjät olisivat tietoisempia toimistaan ja he pystyisivät valitsemaan järkevämmin, haluavatko he jakaa tietojaan ja keiden kanssa. |
| --- | --- |

84.

Vaikka käyttäjäkoulutuksella voidaan helpottaa tilannetta, muutos ei tapahdu itsestään. Kuten 29 artiklan mukainen tietosuojaryhmä suosittelee sosiaalisista verkkoyhteisöistä antamassaan lausunnossa, sosiaalisten verkkoyhteisöpalvelujen tarjoajien tulisi tarjota yksityisyyttä suojaavat, maksuttomat oletusarvoiset yksityisyysasetukset. Näin käyttäjät olisivat tietoisempia toimistaan ja he pystyisivät valitsemaan järkevämmin, haluavatko he jakaa tietojaan ja keiden kanssa.

Itsesääntelyn tehtävä

| 85. | Komissio on tehnyt 20 sosiaalisten yhteisöpalvelujen tarjoajan kanssa sopimuksen, joka tunnetaan nimellä turvallisen sosiaalisen verkostoitumisen periaatteet (37). Sopimuksen tarkoituksena on parantaa alaikäisten käyttäjien turvallisuutta heidän käyttäessään sosiaalisten verkkoyhteisöjen sivustoja Euroopassa. Periaatteisiin sisältyy monia vaatimuksia, jotka perustuvat yllä kuvattuun tietosuojalainsäädännön soveltamiseen. Niitä ovat muun muassa vaatimus, jonka mukaan käyttäjät voivat työkalujen ja tekniikan avulla varmistaa, että he itse päättävät henkilötietojensa käytöstä ja levittämisestä. Niihin sisältyy myös yksityisyyden turvaaminen oletusasetuksissa. |
| --- | --- |

85.

Komissio on tehnyt 20 sosiaalisten yhteisöpalvelujen tarjoajan kanssa sopimuksen, joka tunnetaan nimellä turvallisen sosiaalisen verkostoitumisen periaatteet (37). Sopimuksen tarkoituksena on parantaa alaikäisten käyttäjien turvallisuutta heidän käyttäessään sosiaalisten verkkoyhteisöjen sivustoja Euroopassa. Periaatteisiin sisältyy monia vaatimuksia, jotka perustuvat yllä kuvattuun tietosuojalainsäädännön soveltamiseen. Niitä ovat muun muassa vaatimus, jonka mukaan käyttäjät voivat työkalujen ja tekniikan avulla varmistaa, että he itse päättävät henkilötietojensa käytöstä ja levittämisestä. Niihin sisältyy myös yksityisyyden turvaaminen oletusasetuksissa.

| 86. | Tammikuun 2010 alussa komissio julkisti tuloksia periaatteiden noudattamista koskevassa raportissa (38). Tietosuojavaltuutettu on huolissaan siitä, että jonkinlaisesta edistymisestä huolimatta paljon on vielä tehtävää. Raportista käy esimerkiksi ilmi, että sivustoilla käytettävissä olevien turvallisuustoimenpiteitä ja työkaluja koskevassa viestinnässä on ongelmia. Raportissa todetaan myös, että alle puolet sopimuksen allekirjoittajista rajoittaa alaikäisten profiilit näkymään ainoastaan heidän ystävilleen. |
| --- | --- |

86.

Tammikuun 2010 alussa komissio julkisti tuloksia periaatteiden noudattamista koskevassa raportissa (38). Tietosuojavaltuutettu on huolissaan siitä, että jonkinlaisesta edistymisestä huolimatta paljon on vielä tehtävää. Raportista käy esimerkiksi ilmi, että sivustoilla käytettävissä olevien turvallisuustoimenpiteitä ja työkaluja koskevassa viestinnässä on ongelmia. Raportissa todetaan myös, että alle puolet sopimuksen allekirjoittajista rajoittaa alaikäisten profiilit näkymään ainoastaan heidän ystävilleen.

Ehdotonta yksityisyyttä oletusasetuksilla

| 87. | Tätä taustaa vasten on pohdittava keskeistä kysymystä siitä, tarvitaanko täydentäviä poliittisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että sosiaaliset verkkoyhteisöt varustavat palvelunsa oletusarvoisesti yksityisyyden suojaavilla asetuksilla. Asian otti esiin edellinen tietoyhteiskunta-asioista vastannut komission jäsen Viviane Reding, joka viittasi mahdolliseen lainsäädännön tarpeeseen (39). Myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on samoilla linjoilla todetessaan, että itsesääntelyn ohella vähimmäissuojaa koskevista normeista olisi säädettävä lainsäädännössä (40). |
| --- | --- |

87.

Tätä taustaa vasten on pohdittava keskeistä kysymystä siitä, tarvitaanko täydentäviä poliittisia toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että sosiaaliset verkkoyhteisöt varustavat palvelunsa oletusarvoisesti yksityisyyden suojaavilla asetuksilla. Asian otti esiin edellinen tietoyhteiskunta-asioista vastannut komission jäsen Viviane Reding, joka viittasi mahdolliseen lainsäädännön tarpeeseen (39). Myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on samoilla linjoilla todetessaan, että itsesääntelyn ohella vähimmäissuojaa koskevista normeista olisi säädettävä lainsäädännössä (40).

| 88. | Kuten edellä todetaan, sosiaalisten verkkoyhteisöjen palveluntarjoajien velvoite saattaa voimaan oletusarvoisesti yksityisyyden suojaavat asetukset voidaan johtaa välillisesti tietosuojadirektiivin 17 artiklasta (41), jossa velvoitetaan rekisterinpitäjät toteuttamaan asianmukaiset tekniset ja organisaatiotoimenpiteet (”sekä käsittelyn suunnittelu- että toteuttamisvaiheessa”) henkilötietojen suojaamiseksi laittomalta käsittelyltä ottaen huomioon asianmukainen turvallisuuden taso suhteessa käsittelyn riskeihin ja suojattavien tietojen luonteeseen. |
| --- | --- |

88.

Kuten edellä todetaan, sosiaalisten verkkoyhteisöjen palveluntarjoajien velvoite saattaa voimaan oletusarvoisesti yksityisyyden suojaavat asetukset voidaan johtaa välillisesti tietosuojadirektiivin 17 artiklasta (41), jossa velvoitetaan rekisterinpitäjät toteuttamaan asianmukaiset tekniset ja organisaatiotoimenpiteet (”sekä käsittelyn suunnittelu- että toteuttamisvaiheessa”) henkilötietojen suojaamiseksi laittomalta käsittelyltä ottaen huomioon asianmukainen turvallisuuden taso suhteessa käsittelyn riskeihin ja suojattavien tietojen luonteeseen.

| 89. | Tämä artikla on kuitenkin aivan liian yleinen ja eriyttämätön myös tältä osin. Siinä ei todeta selvästi, mitä asianmukaisilla teknisillä ja organisaatiotoimenpiteillä tarkoitetaan sosiaalisten verkkoyhteisöjen yhteydessä. Nykyisessä tilanneessa vallitsee näin ollen oikeudellinen epävarmuus, mikä aiheuttaa ongelmia niin sääntelijöille kuin kansalaisillekin, joiden yksityisyyttä ja henkilötietoja ei ole täysin suojattu. |
| --- | --- |

89.

Tämä artikla on kuitenkin aivan liian yleinen ja eriyttämätön myös tältä osin. Siinä ei todeta selvästi, mitä asianmukaisilla teknisillä ja organisaatiotoimenpiteillä tarkoitetaan sosiaalisten verkkoyhteisöjen yhteydessä. Nykyisessä tilanneessa vallitsee näin ollen oikeudellinen epävarmuus, mikä aiheuttaa ongelmia niin sääntelijöille kuin kansalaisillekin, joiden yksityisyyttä ja henkilötietoja ei ole täysin suojattu.

| 90. | Edellä sanotun perusteella tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota valmistelemaan lainsäädäntöä, johon sisältyy vähimmäisvaatimuksena yleisesti kattava velvollisuus varmistaa yksityisyys pakollisten asetusten avulla sekä tarkkoja vaatimuksia:






  a) | asetusten avulla on rajoitettava käyttäjäprofiilien näkyminen ainoastaan käyttäjän omille, itse valitsemille yhteyshenkilöille; asetuksissa olisi niin ikään edellytettävä käyttäjän suostumusta ennen minkään profiilin asettamista ulkopuolisten luettavaksi; |
| --- | --- | --- |

90.

Edellä sanotun perusteella tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota valmistelemaan lainsäädäntöä, johon sisältyy vähimmäisvaatimuksena yleisesti kattava velvollisuus varmistaa yksityisyys pakollisten asetusten avulla sekä tarkkoja vaatimuksia:

a)

asetusten avulla on rajoitettava käyttäjäprofiilien näkyminen ainoastaan käyttäjän omille, itse valitsemille yhteyshenkilöille; asetuksissa olisi niin ikään edellytettävä käyttäjän suostumusta ennen minkään profiilin asettamista ulkopuolisten luettavaksi;

| b) | luettavuudeltaan rajoitetut profiilit eivät saa olla sisäisten eivätkä ulkoisen hakupalvelujen löydettävissä. |
| --- | --- |

b)

luettavuudeltaan rajoitetut profiilit eivät saa olla sisäisten eivätkä ulkoisen hakupalvelujen löydettävissä.

| 91. | Sen lisäksi, että yksityisyyttä on suojattava oletusasetusten avulla, on selvitettävä myös, ovatko täydentävät, erityiset tietosuoja- ja muut toimenpiteet aiheellisia (esimerkiksi lastensuojelun perusteella). Samalla on pohdittava laajempaa kysymystä siitä, onko tällaisille palveluille luotava erityiset puitteet, joissa säädeltäisiin yksityisyyden suojaamisvelvoitteen ohella muitakin seikkoja. Tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota ottamaan tämän asian huomioon. |
| --- | --- |

91.

Sen lisäksi, että yksityisyyttä on suojattava oletusasetusten avulla, on selvitettävä myös, ovatko täydentävät, erityiset tietosuoja- ja muut toimenpiteet aiheellisia (esimerkiksi lastensuojelun perusteella). Samalla on pohdittava laajempaa kysymystä siitä, onko tällaisille palveluille luotava erityiset puitteet, joissa säädeltäisiin yksityisyyden suojaamisvelvoitteen ohella muitakin seikkoja. Tietosuojavaltuutettu pyytää komissiota ottamaan tämän asian huomioon.

VII.   YKSITYISYYDEN SUOJAAVAT SELAIMEN OLETUSASETUKSET TAKAAVAT TIETOON PERUSTUVAN SUOSTUMUKSEN ILMOITUSTEN VASTAANOTTOON

| 92. | Verkkomainosten tarjoajat seuraavat evästeiden ja muiden keinojen avulla yksittäisten käyttäjien toimintaa heidän liikkuessaan Internetissä. Näin luetteloidaan heitä kiinnostavia aiheita ja rakennetaan profiileja. Näiden tietojen perusteella heille lähetetään tämän jälkeen kohdistettuja ilmoituksia (42). |
| --- | --- |

92.

Verkkomainosten tarjoajat seuraavat evästeiden ja muiden keinojen avulla yksittäisten käyttäjien toimintaa heidän liikkuessaan Internetissä. Näin luetteloidaan heitä kiinnostavia aiheita ja rakennetaan profiileja. Näiden tietojen perusteella heille lähetetään tämän jälkeen kohdistettuja ilmoituksia (42).

VII.1   Muut haasteet ja riskit nykyisen tietosuoja- ja yksityisyyslainsäädännön puitteissa

| 93. | Tähän tietojenkäsittelyyn sovelletaan tietosuojadirektiiviä (henkilötietojen osalta) ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 3 kohtaa. Kyseisessä kohdassa nimenomaisesti edellytetään, että käyttäjälle annetaan tiedot ja oikeus reagoida joko suostumalla evästeiden tai muiden vastaavien keinojen tallentamiseen omalle tietokoneelleen tai muuhun laitteeseen tai kieltäytymällä tästä (43). |
| --- | --- |

93.

Tähän tietojenkäsittelyyn sovelletaan tietosuojadirektiiviä (henkilötietojen osalta) ja sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 3 kohtaa. Kyseisessä kohdassa nimenomaisesti edellytetään, että käyttäjälle annetaan tiedot ja oikeus reagoida joko suostumalla evästeiden tai muiden vastaavien keinojen tallentamiseen omalle tietokoneelleen tai muuhun laitteeseen tai kieltäytymällä tästä (43).

| 94. | Tähän mennessä verkkomainonnan tarjoajat ovat tiedottaneet evästeistä käyttäjille ja tarjonneet näille mahdollisuuden hyväksyä tai torjua evästeet selainten asetusten ja yksityisyysperiaatteiden avulla. Ne ovat selittäneet julkaisijoiden yksityisyysperiaatteissa, miten evästeiden vastaanottamisen voi estää kokonaan tai hyväksyä niitä tapauskohtaisesti. Tällä tavoin ne ovat pyrkineet täyttämään velvollisuutensa tarjota käyttäjille oikeus kieltäytyä evästeistä. |
| --- | --- |

94.

Tähän mennessä verkkomainonnan tarjoajat ovat tiedottaneet evästeistä käyttäjille ja tarjonneet näille mahdollisuuden hyväksyä tai torjua evästeet selainten asetusten ja yksityisyysperiaatteiden avulla. Ne ovat selittäneet julkaisijoiden yksityisyysperiaatteissa, miten evästeiden vastaanottamisen voi estää kokonaan tai hyväksyä niitä tapauskohtaisesti. Tällä tavoin ne ovat pyrkineet täyttämään velvollisuutensa tarjota käyttäjille oikeus kieltäytyä evästeistä.

| 95. | Vaikka tämä menetelmä voisi teoriassa tarjota todellisen mahdollisuuden tietoon perustuvaan valintaan (selaimen kautta), todellisuus on kovin erilainen. Yleensä käyttäjiltä puuttuvat perustiedot kaikesta tiedonkeräyksestä, erityisesti ulkopuolisten toimesta, tietojen arvosta, niiden käytöstä, teknologian toiminnasta ja siitä, miten ja missä tästä kieltäydytään. Työvaiheet, joiden avulla käyttäjien on kieltäydyttävä, ovat paitsi monimutkaisia myös pitkällisiä (käyttäjän on ensin asetettava selain hyväksymään evästeet ja tämän jälkeen valittava kieltäytymisvaihtoehto). |
| --- | --- |

95.

Vaikka tämä menetelmä voisi teoriassa tarjota todellisen mahdollisuuden tietoon perustuvaan valintaan (selaimen kautta), todellisuus on kovin erilainen. Yleensä käyttäjiltä puuttuvat perustiedot kaikesta tiedonkeräyksestä, erityisesti ulkopuolisten toimesta, tietojen arvosta, niiden käytöstä, teknologian toiminnasta ja siitä, miten ja missä tästä kieltäydytään. Työvaiheet, joiden avulla käyttäjien on kieltäydyttävä, ovat paitsi monimutkaisia myös pitkällisiä (käyttäjän on ensin asetettava selain hyväksymään evästeet ja tämän jälkeen valittava kieltäytymisvaihtoehto).

| 96. | Tämän seurauksena hyvin harvat käyttävät kieltäytymismahdollisuutta. Syynä ei ole se, että he olisivat tehneet tietoon perustuvan päätöksen hyväksyä verkkokäyttäytymiseen perustuvaa mainontaa, vaan pikemminkin se, etteivät he ole tajunneet, että kieltäytymisen tekemättä jättäminen on johtanut käytännössä tilanteen hyväksymiseen. |
| --- | --- |

96.

Tämän seurauksena hyvin harvat käyttävät kieltäytymismahdollisuutta. Syynä ei ole se, että he olisivat tehneet tietoon perustuvan päätöksen hyväksyä verkkokäyttäytymiseen perustuvaa mainontaa, vaan pikemminkin se, etteivät he ole tajunneet, että kieltäytymisen tekemättä jättäminen on johtanut käytännössä tilanteen hyväksymiseen.

| 97. | Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 3 kohdassa säädetään oikeudellisesti tarkastellen tehollisesta oikeudellisesta suojasta. Käytännössä Internet-käyttäjät joutuvat kuitenkin myöntymään siihen, että heitä seurataan ja heille lähetetään käyttäytymiseen perustuvia ilmoituksia, vaikka monet – elleivät useimmat – ovat täysin tietämättömiä tällaisesta seurannasta. |
| --- | --- |

97.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 3 kohdassa säädetään oikeudellisesti tarkastellen tehollisesta oikeudellisesta suojasta. Käytännössä Internet-käyttäjät joutuvat kuitenkin myöntymään siihen, että heitä seurataan ja heille lähetetään käyttäytymiseen perustuvia ilmoituksia, vaikka monet – elleivät useimmat – ovat täysin tietämättömiä tällaisesta seurannasta.

| 98. | 29 artiklan mukainen tietosuojaryhmä valmistelee lausuntoa, jonka tarkoituksena on selventää käyttäytymiseen perustuvien ilmoitusten käyttöä koskevia oikeudellisia vaatimuksia. Tämä onkin aiheellista. Tulkinta ei kuitenkaan sellaisenaan riitä ratkaisemaan tilannetta, vaan Euroopan unionin voi olla tarpeen käydä täydentäviin toimiin. |
| --- | --- |

98.

29 artiklan mukainen tietosuojaryhmä valmistelee lausuntoa, jonka tarkoituksena on selventää käyttäytymiseen perustuvien ilmoitusten käyttöä koskevia oikeudellisia vaatimuksia. Tämä onkin aiheellista. Tulkinta ei kuitenkaan sellaisenaan riitä ratkaisemaan tilannetta, vaan Euroopan unionin voi olla tarpeen käydä täydentäviin toimiin.

VII.2   Täydentävät toimet, erityisesti yksityisyyden suojaamiseksi oletusasetuksin

| 99. | Kuten edellä todetaan, verkkoselaimet yleensä mahdollistavat jonkinlaisen valvonnan, joka kohdistuu tietynlaisiin evästeisiin. Nykyisin useimpien verkkoselainten oletusasetuksissa hyväksytään kaikki evästeet. Tosiin sanoen selaimet on oletusarvoisesti asetettu hyväksymään kaikki evästeet näiden tarkoituksesta riippumatta. Vain silloin, kun käyttäjä muuttaa selainsovelluksensa asetuksia siten, että hän kieltäytyy evästeistä, hänen koneelleen ei tallenneta evästeitä. Harvat näin kuitenkin tekevät, kuten edellä todetaan. Selainsovelluksen ensimmäisen asennuksen tai päivityksen yhteydessä ei myöskään ole yksityisyyteen liittyvää opastettua toimintoa. |
| --- | --- |

99.

Kuten edellä todetaan, verkkoselaimet yleensä mahdollistavat jonkinlaisen valvonnan, joka kohdistuu tietynlaisiin evästeisiin. Nykyisin useimpien verkkoselainten oletusasetuksissa hyväksytään kaikki evästeet. Tosiin sanoen selaimet on oletusarvoisesti asetettu hyväksymään kaikki evästeet näiden tarkoituksesta riippumatta. Vain silloin, kun käyttäjä muuttaa selainsovelluksensa asetuksia siten, että hän kieltäytyy evästeistä, hänen koneelleen ei tallenneta evästeitä. Harvat näin kuitenkin tekevät, kuten edellä todetaan. Selainsovelluksen ensimmäisen asennuksen tai päivityksen yhteydessä ei myöskään ole yksityisyyteen liittyvää opastettua toimintoa.

| 100. | Edellä kuvattua ongelmaa voitaisiin helpottaa määrittämällä selaimiin oletusarvoisesti yksityisyyden suojaavat asetukset. Toisin sanoen selaimissa olisi asetuksena ”torju ulkopuolisten evästeet”. Tämän tehostamiseksi ja täydentämiseksi selainten tulisi ohjata käyttäjät ohjattuun yksityisyydensuojaustoimintoon, kun selain asennetaan tai sitä päivitetään. Evästetyypeistä ja eräiden evästeiden hyödyllisyydestä olisi hyvä tarjota eriytetympää ja selvempää tietoa. Käyttäjille, jotka haluavat, että heitä seurataan ilmoitusten lähettämistä varten, ilmoitetaan asiasta asianmukaisesti, ja heidän olisi muutettava selainasetuksiaan. Näin heidän mahdollisuutensa valvoa henkilötietojaan ja yksityisyyttään kasvaisivat. Tämä olisi tietosuojavaltuutetun näkemyksen mukaan tehokas keino kunnioittaa ja suojella käyttäjien valintaa (44). |
| --- | --- |

100.

Edellä kuvattua ongelmaa voitaisiin helpottaa määrittämällä selaimiin oletusarvoisesti yksityisyyden suojaavat asetukset. Toisin sanoen selaimissa olisi asetuksena ”torju ulkopuolisten evästeet”. Tämän tehostamiseksi ja täydentämiseksi selainten tulisi ohjata käyttäjät ohjattuun yksityisyydensuojaustoimintoon, kun selain asennetaan tai sitä päivitetään. Evästetyypeistä ja eräiden evästeiden hyödyllisyydestä olisi hyvä tarjota eriytetympää ja selvempää tietoa. Käyttäjille, jotka haluavat, että heitä seurataan ilmoitusten lähettämistä varten, ilmoitetaan asiasta asianmukaisesti, ja heidän olisi muutettava selainasetuksiaan. Näin heidän mahdollisuutensa valvoa henkilötietojaan ja yksityisyyttään kasvaisivat. Tämä olisi tietosuojavaltuutetun näkemyksen mukaan tehokas keino kunnioittaa ja suojella käyttäjien valintaa (44).

| 101. | Kun toisaalta otetaan huomioon ongelman laajuus eli niiden Internet-käyttäjien määrä, joita parhaillaan seurataan näennäisen suostumuksen perusteella, ja kyseessä olevan taloudellisen edun mittakaava, täydentävän suojan tarve näyttää entistä kiireellisemmältä. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen sisällyttäminen verkkoselainsovelluksiin olisi huomattava parannus kansalaisten mahdollisuuksiin hallita mainostarkoituksessa noudatettavia tiedonkeräyskäytäntöjä. |
| --- | --- |

101.

Kun toisaalta otetaan huomioon ongelman laajuus eli niiden Internet-käyttäjien määrä, joita parhaillaan seurataan näennäisen suostumuksen perusteella, ja kyseessä olevan taloudellisen edun mittakaava, täydentävän suojan tarve näyttää entistä kiireellisemmältä. Sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen sisällyttäminen verkkoselainsovelluksiin olisi huomattava parannus kansalaisten mahdollisuuksiin hallita mainostarkoituksessa noudatettavia tiedonkeräyskäytäntöjä.

| 102. | Näistä syistä tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota harkitsemaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joissa edellytetään yksityisyyden suojaamista selainten oletusasetusten avulla ja merkityksellisen tiedon tarjoamista. |
| --- | --- |

102.

Näistä syistä tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota harkitsemaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joissa edellytetään yksityisyyden suojaamista selainten oletusasetusten avulla ja merkityksellisen tiedon tarjoamista.

VIII.   MUUT KANSALAISTEN YKSITYISYYDENSUOJAAN JA TIETOSUOJAAN TÄHTÄÄVÄT PERIAATTEET

| 103. | Vaikka sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate tarjoaa hyvät mahdollisuudet kohentaa kansalaisten henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa, tarvitaan sitä täydentäviä periaatteita, jotka on määriteltävä ja toteuttava laeissa. Näin varmistetaan kuluttajien luottamus tieto- ja viestintätekniikkaan. Tätä taustaa vasten tietosuojavaltuutettu ottaa esiin vastuuvelvollisuuden periaatteen ja eri toimialoilla velvoittavasti sovellettavan tietoturvaloukkauksen käsitteen. |
| --- | --- |

103.

Vaikka sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaate tarjoaa hyvät mahdollisuudet kohentaa kansalaisten henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa, tarvitaan sitä täydentäviä periaatteita, jotka on määriteltävä ja toteuttava laeissa. Näin varmistetaan kuluttajien luottamus tieto- ja viestintätekniikkaan. Tätä taustaa vasten tietosuojavaltuutettu ottaa esiin vastuuvelvollisuuden periaatteen ja eri toimialoilla velvoittavasti sovellettavan tietoturvaloukkauksen käsitteen.

VIII.1   Vastuuvelvollisuusperiaatteella varmistetaan sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen noudattaminen

| 104. | 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän asiakirjassa ”Future of Privacy” (45) suositellaan vastuuvelvollisuuden periaatteen sisällyttämistä tietosuojadirektiiviin. Tämä eräissä monikansallisissa tietosuojavälineissä (46) tunnustettu periaate edellyttää, että organisaatiot ottavat käyttöön prosessit, joilla ne osoittavat noudattavansa nykyisiä lakeja, ja kehittävät menetelmät, joilla arvioidaan lainsäädännön ja muiden velvoittavien välineiden noudattamista ja osoitetaan se. |
| --- | --- |

104.

29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän asiakirjassa ”Future of Privacy” (45) suositellaan vastuuvelvollisuuden periaatteen sisällyttämistä tietosuojadirektiiviin. Tämä eräissä monikansallisissa tietosuojavälineissä (46) tunnustettu periaate edellyttää, että organisaatiot ottavat käyttöön prosessit, joilla ne osoittavat noudattavansa nykyisiä lakeja, ja kehittävät menetelmät, joilla arvioidaan lainsäädännön ja muiden velvoittavien välineiden noudattamista ja osoitetaan se.

| 105. | Tietosuojavaltuutettu tukee täysin 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän suositusta. Tietosuojavaltuutettu pitää tätä periaatetta erittäin tärkeänä tietosuojaperiaatteiden ja -velvoitteiden tehokkaan soveltamisen vahvistajana. Vastuuvelvollisuus velvoittaa rekisterinpitäjät osoittamaan, että ne ovat toteuttaneet sovellettavan tietosuojalainsäädännön edellyttämän järjestelyn. Tämä on omiaan edistämään sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tehokasta käyttöönottoa tieto- ja viestintätekniikoiden alalla erityisen sopivana keinona osoittaa vastuuvelvollisuuden toteutuminen. |
| --- | --- |

105.

Tietosuojavaltuutettu tukee täysin 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän suositusta. Tietosuojavaltuutettu pitää tätä periaatetta erittäin tärkeänä tietosuojaperiaatteiden ja -velvoitteiden tehokkaan soveltamisen vahvistajana. Vastuuvelvollisuus velvoittaa rekisterinpitäjät osoittamaan, että ne ovat toteuttaneet sovellettavan tietosuojalainsäädännön edellyttämän järjestelyn. Tämä on omiaan edistämään sisäänrakennetun yksityisyyden suojan tehokasta käyttöönottoa tieto- ja viestintätekniikoiden alalla erityisen sopivana keinona osoittaa vastuuvelvollisuuden toteutuminen.

| 106. | Vastuuvelvollisuuden mittaamiseksi ja osoittamiseksi rekisterinpitäjät voivat käyttää sisäisiä menettelyjä ja ulkoisia tahoja, jotka suorittavat auditointeja tai muunlaisia tarkistuksia ja todentamisia, joiden perusteella voidaan myöntää laatumerkintöjä tai palkintoja. Tässä yhteydessä tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota harkitsemaan, voitaisiinko yleisen vastuuvelvollisuusperiaatteen ohella lainsäädännössä edellyttää tiettyjä vastuuvelvollisuustoimia, esimerkiksi yksityisyydensuojan ja tietosuojan vaikutusten arviointeja, ja missä olosuhteissa tämä olisi mahdollista. |
| --- | --- |

106.

Vastuuvelvollisuuden mittaamiseksi ja osoittamiseksi rekisterinpitäjät voivat käyttää sisäisiä menettelyjä ja ulkoisia tahoja, jotka suorittavat auditointeja tai muunlaisia tarkistuksia ja todentamisia, joiden perusteella voidaan myöntää laatumerkintöjä tai palkintoja. Tässä yhteydessä tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota harkitsemaan, voitaisiinko yleisen vastuuvelvollisuusperiaatteen ohella lainsäädännössä edellyttää tiettyjä vastuuvelvollisuustoimia, esimerkiksi yksityisyydensuojan ja tietosuojan vaikutusten arviointeja, ja missä olosuhteissa tämä olisi mahdollista.

VIII.2   Tietoturvaloukkaus: lainsäädännön täydentäminen

| 107. | Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviin viime vuonna tehdyissä muutoksissa direktiiviin sisällytettiin vaatimus, jonka mukaan tietoturvaloukkauksista on ilmoitettava niiden kohteena oleville henkilöille sekä asianomaisille viranomaisille. Tietoturvaloukkaukseksi määritellään väljästi kaikki loukkaukset, jotka johtavat palvelun yhteydessä siirrettyjen, tallennettujen tai muulla tavoin käsiteltyjen henkilötietojen tuhoutumiseen, häviämiseen, luovutukseen tms. Ilmoitus asianmukaiselle henkilölle on pakollinen, jos tietoturvaloukkaus todennäköisesti vaikuttaa haitallisesti hänen tietosuojaansa tai yksityisyyteensä. Näin voi käydä silloin, kun loukkaus voi johtaa väärän henkilöllisyyden käyttöön, huomattavan vakavaa nöyryytystä tai maineen vahingoittumista. Kaikista tietoturvaloukkauksista on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille riippumatta siitä, onko henkiöille aiheutunut riskiä vai ei. |
| --- | --- |

107.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviin viime vuonna tehdyissä muutoksissa direktiiviin sisällytettiin vaatimus, jonka mukaan tietoturvaloukkauksista on ilmoitettava niiden kohteena oleville henkilöille sekä asianomaisille viranomaisille. Tietoturvaloukkaukseksi määritellään väljästi kaikki loukkaukset, jotka johtavat palvelun yhteydessä siirrettyjen, tallennettujen tai muulla tavoin käsiteltyjen henkilötietojen tuhoutumiseen, häviämiseen, luovutukseen tms. Ilmoitus asianmukaiselle henkilölle on pakollinen, jos tietoturvaloukkaus todennäköisesti vaikuttaa haitallisesti hänen tietosuojaansa tai yksityisyyteensä. Näin voi käydä silloin, kun loukkaus voi johtaa väärän henkilöllisyyden käyttöön, huomattavan vakavaa nöyryytystä tai maineen vahingoittumista. Kaikista tietoturvaloukkauksista on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille riippumatta siitä, onko henkiöille aiheutunut riskiä vai ei.

Tietoturvaloukkausta koskevien velvoitteiden soveltaminen eri aloilla

| 108. | Valitettavasti tämä velvoite koskee ainoastaan yleisesti saatavilla olevan sähköisen viestintäpalvelun tarjoajia, kuten puhelinyhtiöitä, Internet-liittymän tarjoajia, nettisähköpostin tarjoajia jne. Tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia tietoturvaloukkauksen soveltamisesta eri aloille. Sääntelyn sisällön osalta tietosuojavaltuutettu katsoo, että sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä omaksutuissa tietoturvaloukkauksen sääntelypuitteissa on saatu aikaan asianmukainen tasapaino yksilön oikeuksien, myös henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskevien oikeuksien, ja sovellusalaan kuuluville oikeushenkilöille asetettujen velvoitteiden välillä. Toisaalta näissä puitteissa on voimaa, koska niiden perustana olevissa merkityksellisissä valvontasäännöksissä annetaan viranomaisille riittävät tutkimus- ja seuraamustenmääräämisvaltuudet niiltä osin kuin säännöksiä ei noudateta. |
| --- | --- |

108.

Valitettavasti tämä velvoite koskee ainoastaan yleisesti saatavilla olevan sähköisen viestintäpalvelun tarjoajia, kuten puhelinyhtiöitä, Internet-liittymän tarjoajia, nettisähköpostin tarjoajia jne. Tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota esittämään ehdotuksia tietoturvaloukkauksen soveltamisesta eri aloille. Sääntelyn sisällön osalta tietosuojavaltuutettu katsoo, että sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä omaksutuissa tietoturvaloukkauksen sääntelypuitteissa on saatu aikaan asianmukainen tasapaino yksilön oikeuksien, myös henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskevien oikeuksien, ja sovellusalaan kuuluville oikeushenkilöille asetettujen velvoitteiden välillä. Toisaalta näissä puitteissa on voimaa, koska niiden perustana olevissa merkityksellisissä valvontasäännöksissä annetaan viranomaisille riittävät tutkimus- ja seuraamustenmääräämisvaltuudet niiltä osin kuin säännöksiä ei noudateta.

| 109. | Näin ollen tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota hyväksymään lainsäädäntöehdotuksen, jossa tätä sääntelyä sovelletaan eri aloille, tarvittaessa asianmukaisin mukautuksin. Näin varmistettaisiin, ett samoja normeja ja menettelyjä sovelletaan kaikilla eri aloilla. |
| --- | --- |

109.

Näin ollen tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota hyväksymään lainsäädäntöehdotuksen, jossa tätä sääntelyä sovelletaan eri aloille, tarvittaessa asianmukaisin mukautuksin. Näin varmistettaisiin, ett samoja normeja ja menettelyjä sovelletaan kaikilla eri aloilla.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviin sisältyvän lainsäädännön täydentäminen komiteamenettelyn avulla

| 110. | Tarkistetussa sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä annetaan komissiolle valtuudet hyväksyä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä eli tietoturvaloukkauksia koskevia yksityiskohtaisia toimenpiteitä komiteamenettelyä käyttäen (47). Tämä valtuutus on perusteltu, jotta tietoturvaloukkausten sääntely pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan yhdenmukaisesti. Johdonmukaisella täytäntöönpanolla varmistetaan osaltaan, että kaikilla yhteisön kansalaisilla on yhtä korkea suojelun taso ja ettei soveltamisalaan kuuluviin oikeushenkilöihin kohdistu erilaisista ilmoitusvaatimuksista johtuvaa taakkaa. |
| --- | --- |

110.

Tarkistetussa sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivissä annetaan komissiolle valtuudet hyväksyä teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä eli tietoturvaloukkauksia koskevia yksityiskohtaisia toimenpiteitä komiteamenettelyä käyttäen (47). Tämä valtuutus on perusteltu, jotta tietoturvaloukkausten sääntely pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan yhdenmukaisesti. Johdonmukaisella täytäntöönpanolla varmistetaan osaltaan, että kaikilla yhteisön kansalaisilla on yhtä korkea suojelun taso ja ettei soveltamisalaan kuuluviin oikeushenkilöihin kohdistu erilaisista ilmoitusvaatimuksista johtuvaa taakkaa.

| 111. | Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi hyväksyttiin marraskuussa 2009. Teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisen lykkäämiseen ei näyttäisi olevan syytä. Tietosuojavaltuutettu on järjestänyt kaksi seminaaria, joiden tarkoituksena oli jakaa ja kerätä kokemuksia tietoturvaloukkausten ilmoituksista. Tietosuojavaltuutettu kertoo mielellään tässä yhteydessä saaduista tuloksista ja odottaa työskentelyä komission ja muiden sidosryhmien kanssa yleisen tietoturvaloukkauksen sääntelyn viimeistelemiseksi. |
| --- | --- |

111.

Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi hyväksyttiin marraskuussa 2009. Teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymisen lykkäämiseen ei näyttäisi olevan syytä. Tietosuojavaltuutettu on järjestänyt kaksi seminaaria, joiden tarkoituksena oli jakaa ja kerätä kokemuksia tietoturvaloukkausten ilmoituksista. Tietosuojavaltuutettu kertoo mielellään tässä yhteydessä saaduista tuloksista ja odottaa työskentelyä komission ja muiden sidosryhmien kanssa yleisen tietoturvaloukkauksen sääntelyn viimeistelemiseksi.

| 112. | Tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota ryhtymään tarpeellisiin toimiin pikaisesti. Ennen teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymistä komission on käynnistettävä laaja kuuleminen, jonka yhteydessä on kuultava myös Euroopan verkko- ja tietoturvavirastoa (ENISA) ja 29 artiklan mukaista tietosuojatyöryhmää. Lisäksi kuulemiseen on sisällytettävä muut ”merkittävät sidosryhmät”, jotta saadaan tietoa erityisesti parhaista käytettävissä olevista teknisistä ja taloudellisista täytäntöönpanokeinoista. |
| --- | --- |

112.

Tietosuojavaltuutettu kehottaa komissiota ryhtymään tarpeellisiin toimiin pikaisesti. Ennen teknisten täytäntöönpanotoimenpiteiden hyväksymistä komission on käynnistettävä laaja kuuleminen, jonka yhteydessä on kuultava myös Euroopan verkko- ja tietoturvavirastoa (ENISA) ja 29 artiklan mukaista tietosuojatyöryhmää. Lisäksi kuulemiseen on sisällytettävä muut ”merkittävät sidosryhmät”, jotta saadaan tietoa erityisesti parhaista käytettävissä olevista teknisistä ja taloudellisista täytäntöönpanokeinoista.

IX.   PÄÄTELMÄT

| 113. | Luottamus – tai pikemminkin sen puute – on todettu keskeiseksi vaikuttajaksi tieto- ja viestintätekniikan yleistymisessä ja onnistuneessa käyttöönotossa. Jolleivät kansalaiset luota tieto- ja viestintätekniikkaan, ne eivät todennäköisesti onnistu tehtävässään. Luottamus tieto- ja viestintätekniikkaan riippuu monista tekijöistä. Sillä, etteivät nämä tekniikat heikennä kansalaisten perusoikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaamiseen, on ratkaiseva merkitys. |
| --- | --- |

113.

Luottamus – tai pikemminkin sen puute – on todettu keskeiseksi vaikuttajaksi tieto- ja viestintätekniikan yleistymisessä ja onnistuneessa käyttöönotossa. Jolleivät kansalaiset luota tieto- ja viestintätekniikkaan, ne eivät todennäköisesti onnistu tehtävässään. Luottamus tieto- ja viestintätekniikkaan riippuu monista tekijöistä. Sillä, etteivät nämä tekniikat heikennä kansalaisten perusoikeutta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaamiseen, on ratkaiseva merkitys.

| 114. | Tietoyhteiskunnassa täysin perusteltujen tietosuojan ja yksityisyyden suojan periaatteisiin perustuvan lainsäädännön vahvistamiseksi edelleen tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että komissio sisällyttää sisäänrakennetun yksityisyyden suojan lainsäädännön ja poliittisen päätöksenteon eri tasoille. |
| --- | --- |

114.

Tietoyhteiskunnassa täysin perusteltujen tietosuojan ja yksityisyyden suojan periaatteisiin perustuvan lainsäädännön vahvistamiseksi edelleen tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että komissio sisällyttää sisäänrakennetun yksityisyyden suojan lainsäädännön ja poliittisen päätöksenteon eri tasoille.

| 115. | Tietosuojavaltuutettu ehdottaa komissiolle seuraavaa neljää toimintalinjaa:






  a) | Sen olisi sisällytettävä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa koskeva yleinen säännös tietosuojaa koskevaan lainsäädäntöön. Säännöksen tulisi olla tekniikan kannalta neutraali, ja noudattamisen tulisi olla pakollista eri vaiheissa; |
| --- | --- | --- |

115.

Tietosuojavaltuutettu ehdottaa komissiolle seuraavaa neljää toimintalinjaa:

a)

Sen olisi sisällytettävä sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa koskeva yleinen säännös tietosuojaa koskevaan lainsäädäntöön. Säännöksen tulisi olla tekniikan kannalta neutraali, ja noudattamisen tulisi olla pakollista eri vaiheissa;

| b) | Tätä yleistä säännöstä olisi tarkennettava erityissäännöksissä, kun eri aloille ehdotetaan erityisiä oikeudellisia välineitä. Erityiset säännökset voitaisiin jo nyt sisällyttää säädöksiin tietosuojadirektiivin 17 artiklan (ja muun olemassa olevan lainsäädännön) nojalla; |
| --- | --- |

b)

Tätä yleistä säännöstä olisi tarkennettava erityissäännöksissä, kun eri aloille ehdotetaan erityisiä oikeudellisia välineitä. Erityiset säännökset voitaisiin jo nyt sisällyttää säädöksiin tietosuojadirektiivin 17 artiklan (ja muun olemassa olevan lainsäädännön) nojalla;

| c) | Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi otettava eurooppalaiseen digitaalistrategiaan ohjaavaksi periaatteeksi; |
| --- | --- |

c)

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi otettava eurooppalaiseen digitaalistrategiaan ohjaavaksi periaatteeksi;

| d) | Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi sisällytettävä periaatteena muihin EU:n aloitteisiin (kuin lainsäädännöllisiin aloitteisiin). |
| --- | --- |

d)

Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja olisi sisällytettävä periaatteena muihin EU:n aloitteisiin (kuin lainsäädännöllisiin aloitteisiin).

| 116. | Kolmella erikseen nimetyllä tieto- ja viestintätekniikan alalla tietosuojavaltuutettu suosittelee, että komissio arvioi tarvetta antaa ehdotuksia sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen täytäntöönpanosta erityisin keinoin:






  a) | Radiotaajuustunnistuksen yhteydessä olisi ehdotettava lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla säädellään radiotaajuustunnistuksen käyttöön liittyviä keskeisiä kysymyksiä, mikäli nykyisen lainsäädännön täytäntöönpano itsevalvonnan avulla epäonnistuu. Erityisesti olisi tarjottava myyntipisteessä mahdollista kieltäytymisvaihtoehtoa, jonka mukaan kaikki kuluttajatuotteisiin liitetyt radiotaajuustunnisteet deaktivoidaan oletusarvoisesti myyntipisteessä. |
| --- | --- | --- |

116.

Kolmella erikseen nimetyllä tieto- ja viestintätekniikan alalla tietosuojavaltuutettu suosittelee, että komissio arvioi tarvetta antaa ehdotuksia sisäänrakennetun yksityisyyden suojan periaatteen täytäntöönpanosta erityisin keinoin:

a)

Radiotaajuustunnistuksen yhteydessä olisi ehdotettava lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla säädellään radiotaajuustunnistuksen käyttöön liittyviä keskeisiä kysymyksiä, mikäli nykyisen lainsäädännön täytäntöönpano itsevalvonnan avulla epäonnistuu. Erityisesti olisi tarjottava myyntipisteessä mahdollista kieltäytymisvaihtoehtoa, jonka mukaan kaikki kuluttajatuotteisiin liitetyt radiotaajuustunnisteet deaktivoidaan oletusarvoisesti myyntipisteessä.

| b) | Sosiaalisten verkkoyhteisöjen osalta olisi valmisteltava lainsäädäntöä, johon sisältyisi vähimmäisvaatimuksena yleisesti kattava velvollisuus varmistaa yksityisyys pakollisten asetusten avulla sekä yksityiskohtaisempia vaatimuksia käyttäjäprofiilien näkymisen rajoittamisesta yksinomaan käyttäjien omille, itse valitsemille yhteyshenkilöille ja näkyvyydeltään rajoitettujen profiilien suojaaminen näkymiseltä sisäisissä tai ulkoisissa hakupalveluissa; |
| --- | --- |

b)

Sosiaalisten verkkoyhteisöjen osalta olisi valmisteltava lainsäädäntöä, johon sisältyisi vähimmäisvaatimuksena yleisesti kattava velvollisuus varmistaa yksityisyys pakollisten asetusten avulla sekä yksityiskohtaisempia vaatimuksia käyttäjäprofiilien näkymisen rajoittamisesta yksinomaan käyttäjien omille, itse valitsemille yhteyshenkilöille ja näkyvyydeltään rajoitettujen profiilien suojaaminen näkymiseltä sisäisissä tai ulkoisissa hakupalveluissa;

| c) | Kohdennetun mainonnan osalta olisi harkittava lainsäädäntöä, jonka mukaan selainasetuksilla estettäisiin oletusarvoisesti ulkopuolisten tahojen evästeet ja käynnistettäisiin käyttäjien ohjattu yksityisyydensuojaustoiminto selainta ensimmäisen kerran asennettaessa tai päivitettäessä. |
| --- | --- |

c)

Kohdennetun mainonnan osalta olisi harkittava lainsäädäntöä, jonka mukaan selainasetuksilla estettäisiin oletusarvoisesti ulkopuolisten tahojen evästeet ja käynnistettäisiin käyttäjien ohjattu yksityisyydensuojaustoiminto selainta ensimmäisen kerran asennettaessa tai päivitettäessä.

| 117. | Lopuksi tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että komissio:






  a) | harkitsee vastuuvelvollisuusperiaatteen täytäntöönpanoa nykyisessä tietosuojadirektiivissä ja |
| --- | --- | --- |

117.

Lopuksi tietosuojavaltuutettu ehdottaa, että komissio:

a)

harkitsee vastuuvelvollisuusperiaatteen täytäntöönpanoa nykyisessä tietosuojadirektiivissä ja

| b) | kehittää sääntö- ja menettelykokonaisuuden, jolla pannaan täytäntöön sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviin sisältyvät, tietoturvaloukkauksen ilmoittamista koskevat säännökset ja laajennetaan sääntöjen soveltaminen kattamaan yleisesti kaikki rekisterinpitäjät. |
| --- | --- |

b)

kehittää sääntö- ja menettelykokonaisuuden, jolla pannaan täytäntöön sähköisen viestinnän tietosuojadirektiiviin sisältyvät, tietoturvaloukkauksen ilmoittamista koskevat säännökset ja laajennetaan sääntöjen soveltaminen kattamaan yleisesti kaikki rekisterinpitäjät.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2010.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

2

(3)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

(4)  Vastaukset Euroopan parlamentin Neelie Kroesille osoittamaan kyselylomakkeeseen komission jäsenen nimittämistä edeltävän Euroopan parlamentin kuulemisen yhteydessä.

4

(5)  Vastaukset Euroopan parlamentin komission jäsenelle Neelie Kroesille osoittamaan kyselylomakkeeseen komission jäsenen nimittämistä edeltävän Euroopan parlamentin kuulemisen yhteydessä; komission jäsenen Viviane Redingin puhe Brysselissä 12 päivänä marraskuuta 2009: ”A European Digital Agenda for the New Digital Consumer”, BEUC Multi-stakeholder Forum on Consumer Privacy and Online Marketing: Market Trends and Policy Perspectives.

5

(6)  Katso esimerkiksi tietoturvaa, yksityisyyden suojaa ja luottamusta tietoyhteiskunnassa käsittelevän tutkimus- ja innovaationeuvottelukunnan (Research and Innovation on Security, Privacy and Trustworthiness in the Information Society, RISEPTIS) raportti ”Trust in the Information Society”, joka on luettavissa osoitteessa http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html. Katso myös J. B Horrigan, Broadband Adoption and Use in America, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI Working Paper Series No 1.

6

(7)  29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 168: ”The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, annettu 1 päivänä joulukuuta 2009.

7

(8)  Lausunto komission tiedonannosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietosuojadirektiivin tehokkaampaa täytäntöönpanoa koskevan työohjelman seurannasta, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2007, EUVL C 255, 27.10.2007, s. 1; lausunto komission tiedonannosta Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Radiotaajuustunnistus Euroopassa: Asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita” (KOM(2007) 96), annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, EUVL C 101, 23.4.2008, s. 1; lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, jolla muutetaan muun muassa henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi), annettu 10 päivänä huhtikuuta 2008, EUVL C 181, 18.7.2008, s. 1; Euroopan tietosuojavaltuutetun toinen lausunto henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) 2002/58/EY uudelleentarkastelusta, annettu 9 päivänä tammikuuta 2009.

8

(9)  Raportti Euroopan digitaalisesta kilpailukyvystä – i2010-strategian tärkeimmät saavutukset vuosina 2005-2009 (SEC(2009) 1060).

9

(10)  Neuvoston päätelmät ”i2010:n jälkeinen strategia – kohti avointa, vihreää ja kilpailukykyistä tietoyhteiskuntaa” (17107/09), hyväksytty 18.12.2009.

10

(11)  Mietintö aiheesta ”Euroopan uusi digitaalinen asialista: i2010-aloitteesta digital.eu:hun” (2009/2225 (INI)), hyväksytty 18.3.2010.

11

(12)  Esimerkiksi hoitoa varten kerättyjen terveystietojen myynti tai hyödyntäminen ei ole sallittua, kun tarkoituksena on valita uusien sivutoimipisteiden sijaintipaikkoja, perustaa päiväkirurgisia yksiköitä tai suunnitella muulla tavoin tulevaa toimintaa, mihin liittyy taloudellisia seurauksia.

12

(13)  Katso Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission tiedonannosta ”Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa” ja siihen liittyvästä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tieliikennealan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton sekä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen rajapintojen puitteista, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2009, joka on luettavissa osoitteessa http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_FI.pdf

13

(14)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietosuojan vahvistamisesta yksityisyyden suojaa parantavilla tekniikoilla, KOM(2007) 228 lopullinen, 2.5.2007.

14

(15)  Tutkimus yksityisyyden suojaa parantavien tekniikoiden käytöstä saatavasta taloudellisesta hyödystä, jls/2008/D4/036.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, (jäljempänä ’tietosuojadirektiivi’).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/58/EY, (jäljempänä ’sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi’).

17

(18)  Ihmisoikeustuomioistuin tulkitsee Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen 8 artiklassa määriteltyjä keskeisiä seikkoja ja edellytyksiä.

18

(19)  Lissabonin sopimuksessa vahvistettiin tätä suojaa tunnustamalla henkilötietojen yksityisyyden suoja ja perhe-elämän kunnioittaminen ja henkilötietojen suoja erillisiksi perusoikeuksiksi EU:n perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaisesti. EU:n perusoikeuskirjasta tuli velvoittava Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan.

19

(20)  Direktiivin 17 artiklassa säädetään seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että rekisterinpitäjän on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta, erityisesti jos käsittely muodostuu tietojen siirtämisestä verkossa, sekä kaikelta muulta laittomalta käsittelyltä.” Johdanto-osan 46 kohdassa täydennetään artiklan tekstiä seuraavasti: ”rekisteröityjen oikeuksien ja vapauksien suoja henkilötietojen käsittelyssä edellyttää, että toteutetaan asianmukaiset tekniset ja organisaatiotoimenpiteet sekä käsittelyn suunnittelu- että toteuttamisvaiheessa, erityisesti turvallisuuden takaamiseksi ja siten luvattoman käsittelyn estämiseksi; jäsenvaltioiden on valvottava, että rekisterinpitäjät noudattavat näitä toimenpiteitä; toimenpiteillä on taattava asianmukainen turvallisuustaso ottaen huomioon kehityksen taso ja toimenpiteiden kustannukset suhteessa tietojenkäsittelyn riskeihin ja suojeltavien tietojen luonteeseen”.

20

(21)  Komissio on ilmoittanut aikomuksestaan saattaa direktiivi 1999/5/EY ajan tasalle vuoden 2010 lopulla.

21

(22)  Katso Yhdistyneen kuningaskunnan tietosuojavaltuutetun viraston marraskuussa 2008 julkaistu raportti ”Privacy by Design”.

22

(23)  Katso 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 168 ”The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, annettu 1 päivänä joulukuuta 2009.

23

(24)  ”Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja on niin kansalaisten kuin yritystenkin etujen mukainen periaate. Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja parantaa kansalaisten suojaa sekä luottamusta ja uskoa uusiin palveluihin ja tuotteisiin, jotka puolestaan vaikuttavat myönteisesti talouteen. Kannustavia esimerkkejä on paljon, mutta paljon on myös tehtävää.” Pääpuhujan puhe Euroopan parlamentissa Brysselissä tietosuojapäivänä 28 päivänä tammikuuta 2010.

24

(25)  Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2009 hyväksymä Tukholman ohjelma – avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia varten.

25

(26)  Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamasta tiedonannosta ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue kansalaisia varten”, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2009, EUVL C 276, 17.11.2009, s. 8, kohta 60.

26

(27)  Katso 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 168 ”The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, annettu 1 päivänä joulukuuta 2009.

27

(28)  RFID on lyhenne sanoista Radio Frequency Identification eli radiotaajuustunnistus. Radiotaajuustunnistuksen tekniikan eli infrastruktuurin pääosat ovat tunniste (esim. mikrosiru), lukulaite sekä sovellus, joka on yhdistetty tunnisteisiin ja lukulaitteisiin väliohjelmiston avulla ja joka käsittelee tuotettuja tietoja. Tunniste on elektroninen piiri, joka tallentaa tietoja ja sisältää antennin, joka lähettää tietoja radioaaltojen avulla. Lukulaitteessa on antenni ja demodulaattori, joka muuntaa radiolinkiltä vastaanotetun analogisen tiedon digitaaliseksi tiedoksi. Sen jälkeen tiedot voidaan välittää verkkoja pitkin edelleen tietokantoihin ja palvelimiin käsiteltäväksi tietokoneen avulla.

28

tunniste

lukulaite

sovellus

(29)  Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 3 artiklassa viitataan sähköiseen tunnistamiseen: ”Tätä direktiiviä sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn, joka liittyy yleisesti saatavilla olevien sähköisten viestintäpalvelujen tarjoamiseen yleisissä viestintäverkoissa yhteisössä, mukaan luettuina tiedonkeruu- ja tunnistuslaitteita tukevat yleiset viestintäverkot.” Säännöstä täydennetään muutosdirektiivin johdantokohdassa 56: ”Teknologian kehitys mahdollistaa uusien tiedonkeruu- ja tunnistuslaitteisiin perustuvien sovellusten kehittämisen. Nämä laitteet voisivat olla radiotaajuuksia käyttäviä kontaktittomia laitteita. Esimerkiksi radiotaajuiset etätunnistuslaitteet (Radio Frequency Identification Devices, RFID) käyttävät radiotaajuuksia tietojen lukemiseen yksilöllisistä tunnisteista, minkä jälkeen tietoja voidaan siirtää olemassa olevissa viestintäverkoissa. Tällaisten teknologioiden laajamittainen käyttö voi tuoda huomattavia taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä ja edistää merkittävästi sisämarkkinoiden kehitystä, jos kansalaiset hyväksyvät niiden käytön. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen varmistaa kaikkien yksilön perusoikeuksien turvaaminen, mukaan lukien oikeus yksityisyyteen ja tietosuojaan. Kun tällaiset laitteet on liitetty yleisesti saatavilla oleviin sähköisiin viestintäverkkoihin tai ne käyttävät sähköisiä viestintäpalveluja perusinfrastruktuurina, olisi sovellettava direktiivin 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) asiaa koskevia säännöksiä, kuten turvallisuutta, liikenne- ja sijaintitietoja ja luottamuksellisuutta koskevia säännöksiä.”

29

(30)  Esimerkiksi tietosuojadirektiivin 17 artiklassa säädetään velvoitteesta toteuttaa tarpeellisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta tai luvattomalta luovuttamiselta.

30

(31)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Radiotaajuustunnistus Euroopassa: asteittain kohti alan yhteisiä periaatteita, KOM(2007) 96 lopullinen, hyväksytty 15.3.2007.

31

(32)  Komission suositus, annettu 12.5.2009, yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien periaatteiden toteuttamisesta radiotaajuustunnistusta käyttävissä sovelluksissa (K(2009) 3200 lopullinen).

32

(33)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Esineiden internet – Toimintasuunnitelma Euroopalle, KOM(2009) 278 lopullinen, 18.6.2009.

33

(34)  Katso 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 163, 5/2009 internetin sosiaalisista verkkoyhteisöistä, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2009.

34

(35)  ”Rekisterinpitäjällä” tarkoitetaan luonnollista tai oikeushenkilöä, julkista viranomaista, virastoa tai muuta toimielintä, joka, yksin tai yhdessä toisten kanssa, määrittelee henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen ja keinot; jos käsittelyn tarkoitus ja keinot määritellään kansallisilla tai yhteisön laeilla tai asetuksilla, rekisterinpitäjä tai erityiset perusteet rekisterinpitäjän nimeämiseksi voidaan vahvistaa kansallisten tai yhteisön säännösten mukaisesti.

35

(36)  Tietoja ohjelmasta on luettavissa osoitteesta http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Periaatteet ovat luettavissa osoitteesta http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Raportti turvallisen sosiaalisen verkostoitumisen periaatteiden toteuttamisen arvioinnista on luettavissa osoitteesta http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Tietoyhteiskunnasta ja tiedotusvälineistä vastaava Euroopan komission jäsen Viviane Reding: Ajattele ennen kuin >klik<. How to make social networking sites safer for children and teenagers? Safer Internet Day, Strasburg, 9 päivänä helmikuuta 2010.

39

(40)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Verkkoyhteisösivustojen vaikutus kansalaisiin/kuluttajiin, annettu 4 päivänä marraskuuta 2009.

40

(41)  Asiaa on selvitetty myös tämän asiakirjan kohdassa 33.

41

(42)  Seurantaevästeet ovat ainutlaatuisen tunnisteen sisältäviä pieniä tekstitiedostoja. Verkkomainonnan tarjoajat (sekä Internet-sivustojen operaattorit tai julkaisijat) tallentavat evästeitä tyypillisesti sivustossa kävijän kiintolevylle, varsinkin Internet-käyttäjien selaimen yhteyteen, kun käyttäjät vierailevat ensimmäistä kertaa verkostoon kuuluvilla ilmoituksia sisältävillä sivustoilla. Evästeiden avulla verkkomainonnan tarjoaja tunnistaa sivustoon palaavan vanhan kävijän tai käynnin samaan verkkoon kuuluvalla sivustolla. Toistuvien käyntien perusteella verkkomainonnan tarjoaja pystyy muodostamaan profiilin kävijästä.

42

(43)  Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin 5 artiklan 3 kohtaa muutettiin hiljattain niin, että käyttäjää suojataan entistä paremmin käyttäjän viestinnän sieppaamiselta esimerkiksi käyttäjän tietokoneelle tai muuhun laitteeseen tallennettujen vakoiluohjelmistojen tai evästeiden avulla. Uudessa direktiivissä käyttäjille olisi annettava paremmat tiedot ja helpommat keinot valvoa sitä, tallennetaanko evästeitä heidän päätelaitteisiinsa.

43

(44)  Toisaalta tietosuojavaltuutettu myöntää, ettei tämä ratkaisisi koko ongelmaa, koska selaimen avulla ei voida valvoa kaikkia evästeitä, esimerkkinä niin sanotut flash-evästeet. Tämän takia selainten kehittäjien olisi sisällytettävä flash-evästeiden hallinta oletusarvoisesti uusiin selainversioihin.

44

(45)  Katso 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunto 168 ”The Future of Privacy, Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data”, annettu 1 päivänä joulukuuta 2009.

45

(46)  OECD:n vuoden 1980 suositukset ohjeiksi, jotka koskevat yksityisyyden suojaamista ja henkilötietojen liikkumista rajojen yli, sekä Madridin kansalaisyhteiskuntajulistus maailmanlaajuisesta yksityisyyttä suojelevasta järjestelmästä 3 päivänä marraskuuta 2009.

46

(47)  Komiteamenettelyssä hyväksytään teknisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä komission puheenjohdolla kokoontuvassa jäsenvaltioiden edustajien komiteassa. Sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivin yhteydessä sovelletaan niin sanottua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. Tämä tarkoittaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa komission ehdottamia toimenpiteitä. Katso lisätietoja osoitteesta http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/16

---

Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta

2010/C 280/02

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETTU, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 8 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY ja erityisesti sen 17 artiklan,

ottaa huomioon yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen 41 artiklan,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

I.   JOHDANTO

| 1. | Komissio hyväksyi 3 päivänä joulukuuta 2008 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jäljempänä ’ehdotus’ (1). Ehdotuksen tavoitteena on laatia uudelleen 27 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytty direktiivi 2002/96/EY sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jäljempänä ’direktiivi’ (2), muuttamatta sähkö- ja elektroniikkalaiteromun keräämisen ja kierrättämisen kimmokkeita tai perusteita. |
| --- | --- |

1.

Komissio hyväksyi 3 päivänä joulukuuta 2008 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jäljempänä ’ehdotus’ (1). Ehdotuksen tavoitteena on laatia uudelleen 27 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytty direktiivi 2002/96/EY sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta, jäljempänä ’direktiivi’ (2), muuttamatta sähkö- ja elektroniikkalaiteromun keräämisen ja kierrättämisen kimmokkeita tai perusteita.

| 2. | Euroopan tietosuojavaltuutettua ei ole kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) 28 artiklan 2 kohdassa edellytetyllä tavalla. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tästä syystä toiminut omasta aloitteestaan ja antanut tämän saman asetuksen 41 artiklan 2 kohtaan perustuvan lausuntonsa. Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että viittaus tähän lausuntoon sisällytetään ehdotuksen johdanto-osaan. |
| --- | --- |

2.

Euroopan tietosuojavaltuutettua ei ole kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) 28 artiklan 2 kohdassa edellytetyllä tavalla. Euroopan tietosuojavaltuutettu on tästä syystä toiminut omasta aloitteestaan ja antanut tämän saman asetuksen 41 artiklan 2 kohtaan perustuvan lausuntonsa. Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että viittaus tähän lausuntoon sisällytetään ehdotuksen johdanto-osaan.

| 3. | Euroopan tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että lausunto annetaan myöhäisessä vaiheessa lainsäädäntöprosessia, mutta pitää lausunnon antamista kuitenkin perusteltuna ja hyödyllisenä, sillä ehdotukseen sisältyy merkittäviä tietosuojakysymyksiä, joita tekstissä ei ole otettu huomioon. Lausunnolla ei pyritä muuttamaan ehdotuksen keskeistä tarkoitusta ja sisältöä, jonka ”painopiste” (4) on ympäristönsuojelussa. Lausunnolla pyritään ainoastaan tuomaan asiaan täydentävä ulottuvuus, josta on tietoyhteiskunnassamme tulossa yhä tärkeämpi (5). |
| --- | --- |

3.

Euroopan tietosuojavaltuutettu on tietoinen siitä, että lausunto annetaan myöhäisessä vaiheessa lainsäädäntöprosessia, mutta pitää lausunnon antamista kuitenkin perusteltuna ja hyödyllisenä, sillä ehdotukseen sisältyy merkittäviä tietosuojakysymyksiä, joita tekstissä ei ole otettu huomioon. Lausunnolla ei pyritä muuttamaan ehdotuksen keskeistä tarkoitusta ja sisältöä, jonka ”painopiste” (4) on ympäristönsuojelussa. Lausunnolla pyritään ainoastaan tuomaan asiaan täydentävä ulottuvuus, josta on tietoyhteiskunnassamme tulossa yhä tärkeämpi (5).

| 4. | Euroopan tietosuojavaltuutettu, joka on tietoinen myös uudelleenlaatimisen rajoitetusta alasta, kehottaa lainsäätäjää huomioimaan nämä suositukset uudelleenlaatimismenettelyä koskevan toimielinten välisen sopimuksen (6) muuttumattomien säännösten sisällön muuttamismahdollisuutta koskevan 8 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Euroopan tietosuojavaltuutettu, joka on tietoinen myös uudelleenlaatimisen rajoitetusta alasta, kehottaa lainsäätäjää huomioimaan nämä suositukset uudelleenlaatimismenettelyä koskevan toimielinten välisen sopimuksen (6) muuttumattomien säännösten sisällön muuttamismahdollisuutta koskevan 8 artiklan mukaisesti.

II.   EHDOTUKSEN KONTEKSTI JA TAUSTA SEKÄ SEN MERKITYS TIETOSUOJAN KANNALTA

| 5. | Ehdotuksen tarkoituksena on tarkistaa sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevaa voimassa olevaa direktiiviä. Direktiivin täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina havaitut tekniset, oikeudelliset ja hallinnolliset ongelmat ovat johtaneet ehdotuksen laatimiseen direktiivin 17 artiklan 5 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

5.

Ehdotuksen tarkoituksena on tarkistaa sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevaa voimassa olevaa direktiiviä. Direktiivin täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina havaitut tekniset, oikeudelliset ja hallinnolliset ongelmat ovat johtaneet ehdotuksen laatimiseen direktiivin 17 artiklan 5 kohdan nojalla.

| 6. | Sähkö- ja elektroniikkalaitteet on laaja tuoteryhmä, joka kattaa myös erilaiset henkilötietojen tallennukseen soveltuvat laitteet. Tällaisia laitteita ovat muun muassa tieto- ja teletekniset laitteet, kuten henkilökohtaiset tietokoneet, kannettavat tietokoneet ja elektronisen viestinnän päätelaitteet, joita nykyisessä teknis-taloudellisessa tilanteessa leimaa innovaatiosyklien jatkuva lyhentyminen ja teknologisen lähentymisen vuoksi myös monikäyttölaitteiden saatavuus. Elektronisten tallennusvälineiden kehittymistahti kiihtyy nopeasti erityisesti tallennuskapasiteetin ja koon osalta, minkä seurauksena sähkö- ja elektroniikkalaitteiden, jotka voivat sisältää suuria määriä usein arkaluontoisia henkilötietoja, vaihdunta nopeutuu markkinoiden painostuksesta vastaavasti. Tämän seurauksena sähkö- ja elektroniikkalaiteromua pidetään EU:n nopeimmin kasvavana jätevirtana (7). Lisäksi, jos laitteiden loppukäsittelyä ei suoriteta asianmukaisesti, tämäntyyppisiin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettujen henkilötietojen katoaminen tai levittäminen tulee entistä todennäköisemmäksi. |
| --- | --- |

6.

Sähkö- ja elektroniikkalaitteet on laaja tuoteryhmä, joka kattaa myös erilaiset henkilötietojen tallennukseen soveltuvat laitteet. Tällaisia laitteita ovat muun muassa tieto- ja teletekniset laitteet, kuten henkilökohtaiset tietokoneet, kannettavat tietokoneet ja elektronisen viestinnän päätelaitteet, joita nykyisessä teknis-taloudellisessa tilanteessa leimaa innovaatiosyklien jatkuva lyhentyminen ja teknologisen lähentymisen vuoksi myös monikäyttölaitteiden saatavuus. Elektronisten tallennusvälineiden kehittymistahti kiihtyy nopeasti erityisesti tallennuskapasiteetin ja koon osalta, minkä seurauksena sähkö- ja elektroniikkalaitteiden, jotka voivat sisältää suuria määriä usein arkaluontoisia henkilötietoja, vaihdunta nopeutuu markkinoiden painostuksesta vastaavasti. Tämän seurauksena sähkö- ja elektroniikkalaiteromua pidetään EU:n nopeimmin kasvavana jätevirtana (7). Lisäksi, jos laitteiden loppukäsittelyä ei suoriteta asianmukaisesti, tämäntyyppisiin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettujen henkilötietojen katoaminen tai levittäminen tulee entistä todennäköisemmäksi.

| 7. | Euroopan unionin ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien politiikkojen tavoitteena on jo pitkään ollut vähentää luonnonvarojen tuhlaamista ja ottaa käyttöön saastumisen ehkäisymenetelmiä. |
| --- | --- |

7.

Euroopan unionin ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien politiikkojen tavoitteena on jo pitkään ollut vähentää luonnonvarojen tuhlaamista ja ottaa käyttöön saastumisen ehkäisymenetelmiä.

| 8. | Sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittely, uudelleenkäyttö ja kierrätys kuuluvat näihin puitteisiin. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on estää sähkö- ja elektroniikkalaitteiden loppukäsittely sekajätteen joukossa ja velvoittaa tuottajat huolehtimaan direktiivissä kuvatusta laitteiden loppukäsittelystä. |
| --- | --- |

8.

Sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittely, uudelleenkäyttö ja kierrätys kuuluvat näihin puitteisiin. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on estää sähkö- ja elektroniikkalaitteiden loppukäsittely sekajätteen joukossa ja velvoittaa tuottajat huolehtimaan direktiivissä kuvatusta laitteiden loppukäsittelystä.

| 9. | Direktiivissä säädetään monista eri toimenpiteistä, joista on syytä ottaa esiin toimenpiteet laitteiden uudelleenkäyttämiseksi, kierrättämiseksi ja muiden sellaisten sähkö- ja elektroniikkalaiteromun hyödyntämistapojen löytämiseksi, joiden avulla loppukäsittelyyn tulevan jätteen määrää voidaan vähentää (ks. direktiivin 1 artikla ja 3 artiklan d ja e kohta). (Uudelleenkäytöllä tarkoitetaan toimia, joissa sähkö- ja elektroniikkalaiteromua tai sen komponentteja käytetään samaan tarkoitukseen, johon ne on suunniteltu. Uudelleenkäyttö sisältää keräyspisteisiin, jakelijoille, kierrättäjille ja valmistajille palautettujen laitteiden tai niiden komponenttien jatketun käytön. Kierrätyksellä tarkoitetaan jätemateriaalien jälleenkäsittelyä tuotantoprosessissa alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin.) |
| --- | --- |

9.

Direktiivissä säädetään monista eri toimenpiteistä, joista on syytä ottaa esiin toimenpiteet laitteiden uudelleenkäyttämiseksi, kierrättämiseksi ja muiden sellaisten sähkö- ja elektroniikkalaiteromun hyödyntämistapojen löytämiseksi, joiden avulla loppukäsittelyyn tulevan jätteen määrää voidaan vähentää (ks. direktiivin 1 artikla ja 3 artiklan d ja e kohta). (Uudelleenkäytöllä tarkoitetaan toimia, joissa sähkö- ja elektroniikkalaiteromua tai sen komponentteja käytetään samaan tarkoitukseen, johon ne on suunniteltu. Uudelleenkäyttö sisältää keräyspisteisiin, jakelijoille, kierrättäjille ja valmistajille palautettujen laitteiden tai niiden komponenttien jatketun käytön. Kierrätyksellä tarkoitetaan jätemateriaalien jälleenkäsittelyä tuotantoprosessissa alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin.)

| 10. | Nämä toimenpiteet ja erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaiteromun uudelleenkäyttö ja kierrätys voivat etenkin tieto- ja teleteknisten laitteiden kohdalla sisältää aiempaa suuremman riskin siitä, että sähkö- ja elektroniikkalaiteromun kerääjät tai käytettyjen tai kierrätettyjen laitteiden myyjät tai ostajat saattavat saada tietoonsa laitteisiin tallennettuja henkilötietoja. Tällaiset tiedot voivat olla arkaluonteisia tai viitata suureen joukkoon yksilöitä. |
| --- | --- |

10.

Nämä toimenpiteet ja erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaiteromun uudelleenkäyttö ja kierrätys voivat etenkin tieto- ja teleteknisten laitteiden kohdalla sisältää aiempaa suuremman riskin siitä, että sähkö- ja elektroniikkalaiteromun kerääjät tai käytettyjen tai kierrätettyjen laitteiden myyjät tai ostajat saattavat saada tietoonsa laitteisiin tallennettuja henkilötietoja. Tällaiset tiedot voivat olla arkaluonteisia tai viitata suureen joukkoon yksilöitä.

| 11. | Näistä syistä Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että kaikille sidosryhmille (sähkö- ja elektroniikkalaitteiden käyttäjille ja tuottajille) on viipymättä tiedotettava riskeistä, joita henkilötietoihin voi kohdistua erityisesti laitteen elinkaaren loppuvaiheessa. Vaikka sähkö- ja elektroniikkalaitteiden taloudellinen arvo on aiempaa vähäisempi, ne voivat sisältää suuria määriä henkilötietoja, minkä vuoksi niillä voi olla suuri ”luontainen” arvo yksilölle, jota tiedot koskevat, ja/tai muille henkilöille. |
| --- | --- |

11.

Näistä syistä Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että kaikille sidosryhmille (sähkö- ja elektroniikkalaitteiden käyttäjille ja tuottajille) on viipymättä tiedotettava riskeistä, joita henkilötietoihin voi kohdistua erityisesti laitteen elinkaaren loppuvaiheessa. Vaikka sähkö- ja elektroniikkalaitteiden taloudellinen arvo on aiempaa vähäisempi, ne voivat sisältää suuria määriä henkilötietoja, minkä vuoksi niillä voi olla suuri ”luontainen” arvo yksilölle, jota tiedot koskevat, ja/tai muille henkilöille.

III.   EHDOTUKSEN ANALYYSI

III.1.   Direktiivin 95/46/EY soveltuvuus

| 12. | Euroopan tietosuojavaltuutettu ei esitä huomioita ehdotuksen yleisestä tavoitteesta, vaan tukee täysin tätä aloitetta, jonka tarkoituksena on kehittää sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia ympäristöystävällisiä politiikkoja. |
| --- | --- |

12.

Euroopan tietosuojavaltuutettu ei esitä huomioita ehdotuksen yleisestä tavoitteesta, vaan tukee täysin tätä aloitetta, jonka tarkoituksena on kehittää sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevia ympäristöystävällisiä politiikkoja.

| 13. | Ehdotuksessa ja direktiivissä käsitellään kuitenkin ainoastaan ympäristöriskejä, jotka liittyvät sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyyn. Niissä ei oteta huomioon muita riskejä, joita sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittely, uudelleenkäyttö tai kierrätys voi aiheuttaa yksilöille ja/tai organisaatioille. Niissä ei etenkään käsitellä riskejä, jotka liittyvät tällaisiin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettujen henkilötietojen sääntöjenvastaiseen hankkimiseen, käsittelyyn ja levittämiseen. |
| --- | --- |

13.

Ehdotuksessa ja direktiivissä käsitellään kuitenkin ainoastaan ympäristöriskejä, jotka liittyvät sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyyn. Niissä ei oteta huomioon muita riskejä, joita sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittely, uudelleenkäyttö tai kierrätys voi aiheuttaa yksilöille ja/tai organisaatioille. Niissä ei etenkään käsitellä riskejä, jotka liittyvät tällaisiin sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettujen henkilötietojen sääntöjenvastaiseen hankkimiseen, käsittelyyn ja levittämiseen.

| 14. | On tärkeää huomata, että direktiivi 95/46/EY (8) koskee ”kaikenlaisia sellaisia toimintoja tai toimintojen kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin”, mukaan lukien ”poistaminen tai tuhoaminen” (2 artiklan b kohta). Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden loppukäsittelyyn voi sisältyä henkilötietojen käsittelyä. Tästä syystä ehdotus ja direktiivi 95/46/EY ovat osin päällekkäisiä, ja näin ollen tietosuojasäännöt saattavat koskea ehdotuksessa tarkoitettuja toimintoja. |
| --- | --- |

14.

On tärkeää huomata, että direktiivi 95/46/EY (8) koskee ”kaikenlaisia sellaisia toimintoja tai toimintojen kokonaisuuksia, joita kohdistetaan henkilötietoihin”, mukaan lukien ”poistaminen tai tuhoaminen” (2 artiklan b kohta). Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden loppukäsittelyyn voi sisältyä henkilötietojen käsittelyä. Tästä syystä ehdotus ja direktiivi 95/46/EY ovat osin päällekkäisiä, ja näin ollen tietosuojasäännöt saattavat koskea ehdotuksessa tarkoitettuja toimintoja.

III.2.   Sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä koskevat turvatoimet

| 15. | Euroopan tietosuojavaltuutettu aikoo tuoda esiin niitä riskejä, joita ”rekisterinpitäjinä” (9) toimivat yksilöt ja/tai organisaatiot voivat kohdata tapauksissa, joissa sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, erityisesti tieto- ja teletekniset laitteet, sisältää loppukäsittelyn hetkellä käyttäjiä tai kolmansia osapuolia koskevia henkilötietoja. Tällaisten tietojen lainvastainen hankkiminen tai luovuttaminen voi loukata sen yksilön yksityisyyttä ja ihmisarvoa, jota tiedot koskevat, sekä yksilöiden tai organisaatioiden oikeutettuja etuja, kuten taloudellisia etuja, ottaen huomioon, että näihin tietoihin voi sisältyä erityisiin tietoryhmiin kuuluvia tietoa, kuten rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista sekä terveyttä ja seksuaalista käyttäytymistä koskevia tietoja (niin kutsuttuja ”arkaluonteisia tietoja”) (10). |
| --- | --- |

15.

Euroopan tietosuojavaltuutettu aikoo tuoda esiin niitä riskejä, joita ”rekisterinpitäjinä” (9) toimivat yksilöt ja/tai organisaatiot voivat kohdata tapauksissa, joissa sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, erityisesti tieto- ja teletekniset laitteet, sisältää loppukäsittelyn hetkellä käyttäjiä tai kolmansia osapuolia koskevia henkilötietoja. Tällaisten tietojen lainvastainen hankkiminen tai luovuttaminen voi loukata sen yksilön yksityisyyttä ja ihmisarvoa, jota tiedot koskevat, sekä yksilöiden tai organisaatioiden oikeutettuja etuja, kuten taloudellisia etuja, ottaen huomioon, että näihin tietoihin voi sisältyä erityisiin tietoryhmiin kuuluvia tietoa, kuten rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta tai ammattiliittoon kuulumista sekä terveyttä ja seksuaalista käyttäytymistä koskevia tietoja (niin kutsuttuja ”arkaluonteisia tietoja”) (10).

| 16. | Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää aiheellisena korostaa tarpeellisten turvatoimien omaksumista henkilötietojen käsittelyn kaikissa vaiheissa alusta loppuun asti, kuten se on todennut useissa aiemmissa lausunnoissaan (11). Tämä koskee aivan erityisesti vaihetta, jossa rekisterinpitäjä aikoo hävittää henkilötietoja sisältävät laitteet. |
| --- | --- |

16.

Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää aiheellisena korostaa tarpeellisten turvatoimien omaksumista henkilötietojen käsittelyn kaikissa vaiheissa alusta loppuun asti, kuten se on todennut useissa aiemmissa lausunnoissaan (11). Tämä koskee aivan erityisesti vaihetta, jossa rekisterinpitäjä aikoo hävittää henkilötietoja sisältävät laitteet.

| 17. | Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden tehokas takaaminen edellyttää usein turvatoimien toteuttamista. |
| --- | --- |

17.

Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden tehokas takaaminen edellyttää usein turvatoimien toteuttamista.

| 18. | Näin ollen olisi epäjohdonmukaista asettaa velvollisuus ottaa henkilötietojen tavanomaisessa käsittelyssä käyttöön (toisinaan hintavia) turvatoimia, kuten direktiivin 95/46/EY 17 artiklassa säädetään soveltuvin osin (12), ja samalla sivuuttaa tarpeellisten takeiden asettaminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelylle. |
| --- | --- |

18.

Näin ollen olisi epäjohdonmukaista asettaa velvollisuus ottaa henkilötietojen tavanomaisessa käsittelyssä käyttöön (toisinaan hintavia) turvatoimia, kuten direktiivin 95/46/EY 17 artiklassa säädetään soveltuvin osin (12), ja samalla sivuuttaa tarpeellisten takeiden asettaminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelylle.

| 19. | Olisi myös epäjohdonmukaista sisällyttää tietoturvaloukkauksista ilmoittaminen direktiivin 2009/136/EY (13) 2 artiklaan, mikä kertoo tietoturvan merkittävästä painoarvosta, ja sitten jättää asettamatta minkäänlaisia takeita sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelylle, uudelleenkäytölle tai kierrätykselle. |
| --- | --- |

19.

Olisi myös epäjohdonmukaista sisällyttää tietoturvaloukkauksista ilmoittaminen direktiivin 2009/136/EY (13) 2 artiklaan, mikä kertoo tietoturvan merkittävästä painoarvosta, ja sitten jättää asettamatta minkäänlaisia takeita sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelylle, uudelleenkäytölle tai kierrätykselle.

| 20. | Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää valitettavana sitä, että ehdotuksessa ei huomioida sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyn mahdollisia haitallisia seurauksia ”käytettyihin” laitteisiin tallennettujen henkilötietojen suojan kannalta. |
| --- | --- |

20.

Euroopan tietosuojavaltuutettu pitää valitettavana sitä, että ehdotuksessa ei huomioida sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyn mahdollisia haitallisia seurauksia ”käytettyihin” laitteisiin tallennettujen henkilötietojen suojan kannalta.

| 21. | Tätä näkökohtaa ei huomioitu myöskään komission tekemässä vaikutusten arvioinnissa (14), vaikka kokemus on osoittanut, että turvatoimien laiminlyöminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyn yhteydessä voi heikentää henkilötietojen suojaa (15). Ongelma on hyvin monitahoinen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyyn liittyvien laillisten menettelyiden, tekniikoiden ja sidosryhmien moninaisuuden vuoksi. Tästä syystä Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä koskevista prosesseista olisi pitänyt tehdä ”yksityisyyttä ja tietosuojaa koskeva vaikutustenarviointi”. |
| --- | --- |

21.

Tätä näkökohtaa ei huomioitu myöskään komission tekemässä vaikutusten arvioinnissa (14), vaikka kokemus on osoittanut, että turvatoimien laiminlyöminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyn yhteydessä voi heikentää henkilötietojen suojaa (15). Ongelma on hyvin monitahoinen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyyn liittyvien laillisten menettelyiden, tekniikoiden ja sidosryhmien moninaisuuden vuoksi. Tästä syystä Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo, että sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä koskevista prosesseista olisi pitänyt tehdä ”yksityisyyttä ja tietosuojaa koskeva vaikutustenarviointi”.

| 22. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee kuitenkin painokkaasti kehittämään tällä alalla yksityisyyden suojaa, tietosuojaa ja turvallisuutta edistäviä ”parhaita käytettävissä olevia tekniikoita”. |
| --- | --- |

22.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee kuitenkin painokkaasti kehittämään tällä alalla yksityisyyden suojaa, tietosuojaa ja turvallisuutta edistäviä ”parhaita käytettävissä olevia tekniikoita”.

| 23. | Lisäksi on syytä huomata, että henkilötietojen turvaamista ja suojaamista koskevat kysymykset nousivat ajoittain esiin direktiivin uudelleenlaatimista edeltäneen julkisen kuulemisen aikana; niitä käsittelivät erityisesti tietotekniikan ja sähköisen viestinnän alan yritykset (16). |
| --- | --- |

23.

Lisäksi on syytä huomata, että henkilötietojen turvaamista ja suojaamista koskevat kysymykset nousivat ajoittain esiin direktiivin uudelleenlaatimista edeltäneen julkisen kuulemisen aikana; niitä käsittelivät erityisesti tietotekniikan ja sähköisen viestinnän alan yritykset (16).

| 24. | On myös syytä painottaa, että jotkin kansalliset tietosuojaviranomaiset ovat julkaisseet ohjeita sellaisten riskien minimoimiseksi, joita tarvittavien turvatoimien laiminlyönnistä voi mahdollisesti aiheutua erityisesti direktiivin soveltamisalaan kuuluvien materiaalien loppukäsittelyssä (17). |
| --- | --- |

24.

On myös syytä painottaa, että jotkin kansalliset tietosuojaviranomaiset ovat julkaisseet ohjeita sellaisten riskien minimoimiseksi, joita tarvittavien turvatoimien laiminlyönnistä voi mahdollisesti aiheutua erityisesti direktiivin soveltamisalaan kuuluvien materiaalien loppukäsittelyssä (17).

| 25. | Euroopan tietosuojavaltuutettu toistaa, että direktiiviä 95/46/EY sovelletaan henkilötietoja sisältävän sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyvaiheeseen. Rekisterinpitäjiä – ja erityisesti niitä, jotka käsittelevät sähkö- ja elektroniikkalaitteita – vaaditaan sen vuoksi noudattamaan turvallisuutta koskevia velvoitteitaan henkilötietojen asiattoman käsittelyn ja levittämisen estämiseksi. Sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivien rekisterinpitäjien tulee tätä varten hyväksyä yhteistyössä (mahdollisten) tietosuojaviranomaisten kanssa asianmukaisia menettelytapoja henkilötietoja sisältävän sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä varten, tai muutoin heidät voidaan asettaa vastuuseen turvatoimien laiminlyömisestä. |
| --- | --- |

25.

Euroopan tietosuojavaltuutettu toistaa, että direktiiviä 95/46/EY sovelletaan henkilötietoja sisältävän sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyvaiheeseen. Rekisterinpitäjiä – ja erityisesti niitä, jotka käsittelevät sähkö- ja elektroniikkalaitteita – vaaditaan sen vuoksi noudattamaan turvallisuutta koskevia velvoitteitaan henkilötietojen asiattoman käsittelyn ja levittämisen estämiseksi. Sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivien rekisterinpitäjien tulee tätä varten hyväksyä yhteistyössä (mahdollisten) tietosuojaviranomaisten kanssa asianmukaisia menettelytapoja henkilötietoja sisältävän sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä varten, tai muutoin heidät voidaan asettaa vastuuseen turvatoimien laiminlyömisestä.

| 26. | Jos sähkö- ja elektroniikkalaitteiden loppukäsittelystä vastaavalla rekisterinpitäjällä ei ole henkilötietojen poistamiseen tarvittavia taitoja ja/tai teknistä osaamista, se voi uskoa tämän tehtävän pätevälle henkilötietojen käsittelijälle, kuten neuvontakeskukselle, laitevalmistajalle tai -jakelijalle, direktiivin 95/46/EY 17 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti. Henkilötietojen käsittelijät vuorostaan varmistavat näiden toimenpiteiden toteuttamisen ja/tai ottavat ne hoitaakseen. |
| --- | --- |

26.

Jos sähkö- ja elektroniikkalaitteiden loppukäsittelystä vastaavalla rekisterinpitäjällä ei ole henkilötietojen poistamiseen tarvittavia taitoja ja/tai teknistä osaamista, se voi uskoa tämän tehtävän pätevälle henkilötietojen käsittelijälle, kuten neuvontakeskukselle, laitevalmistajalle tai -jakelijalle, direktiivin 95/46/EY 17 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädettyjen ehtojen mukaisesti. Henkilötietojen käsittelijät vuorostaan varmistavat näiden toimenpiteiden toteuttamisen ja/tai ottavat ne hoitaakseen.

| 27. | Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo näistä syistä, että direktiivin uudelleenlaadittuun toisintoon tulee lisätä ympäristönsuojelua koskevien säännösten rinnalle myös tietosuojaa koskevia periaatteita. |
| --- | --- |

27.

Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo näistä syistä, että direktiivin uudelleenlaadittuun toisintoon tulee lisätä ympäristönsuojelua koskevien säännösten rinnalle myös tietosuojaa koskevia periaatteita.

| 28. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee näin ollen, että neuvosto ja Euroopan parlamentti sisällyttävät nykyiseen ehdotukseen säännöksen, jonka mukaan direktiivin soveltaminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyyn ei rajoita direktiivin 95/46/EY soveltamista. |
| --- | --- |

28.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee näin ollen, että neuvosto ja Euroopan parlamentti sisällyttävät nykyiseen ehdotukseen säännöksen, jonka mukaan direktiivin soveltaminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyyn ei rajoita direktiivin 95/46/EY soveltamista.

III.3.   Sähkö- ja elektroniikkalaiteromun uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat turvatoimet

| 29. | Loppukäsittelystä vastaava taho voidaan katsoa ”rekisterinpitäjäksi”, sillä se on asemassa, joka mahdollistaa itsenäisten päätösten tekemisen sähkö- ja elektroniikkalaitteiden sisältämien tietojen osalta (18). Näin ollen sen on omaksuttava sisäisiä menettelytapoja sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettujen henkilötietojen tarpeettoman käsittelyn välttämiseksi, toisin sanoen muiden kuin sellaisten toimintojen välttämiseksi, joiden tarkoituksena on varmistaa, että laitteisiin aiemmin tallennetut tiedot on poistettu. |
| --- | --- |

29.

Loppukäsittelystä vastaava taho voidaan katsoa ”rekisterinpitäjäksi”, sillä se on asemassa, joka mahdollistaa itsenäisten päätösten tekemisen sähkö- ja elektroniikkalaitteiden sisältämien tietojen osalta (18). Näin ollen sen on omaksuttava sisäisiä menettelytapoja sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettujen henkilötietojen tarpeettoman käsittelyn välttämiseksi, toisin sanoen muiden kuin sellaisten toimintojen välttämiseksi, joiden tarkoituksena on varmistaa, että laitteisiin aiemmin tallennetut tiedot on poistettu.

| 30. | Lisäksi niiden tulee huolehtia, että asiattomat henkilöt eivät saa sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettuja tietoja tietoonsa tai pääse käsittelemään niitä. Henkilötietojen asiaton käsittely ja levittäminen käy entistä todennäköisemmäksi tallennusvälineiden uudelleenkäytön ja kierrätyksen yhteydessä, sillä tällöin laitteet palautetaan markkinoille; henkilötietojen asiattoman saannin estäminen on näissä tapauksissa vastaavasti entistä tärkeämpää. |
| --- | --- |

30.

Lisäksi niiden tulee huolehtia, että asiattomat henkilöt eivät saa sähkö- ja elektroniikkalaitteisiin tallennettuja tietoja tietoonsa tai pääse käsittelemään niitä. Henkilötietojen asiaton käsittely ja levittäminen käy entistä todennäköisemmäksi tallennusvälineiden uudelleenkäytön ja kierrätyksen yhteydessä, sillä tällöin laitteet palautetaan markkinoille; henkilötietojen asiattoman saannin estäminen on näissä tapauksissa vastaavasti entistä tärkeämpää.

| 31. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee näin ollen, että neuvosto ja Euroopan parlamentti sisällyttävät nykyiseen ehdotukseen säännöksen, jolla kielletään sellaisten käytettyjen laitteiden markkinointi, joita ei ole käsitelty asianmukaisesti. Ennen markkinointia laitteiden sisältämät henkilötiedot on poistettava ajantasaisten teknisten standardien mukaisella tavalla, esimerkiksi hyödyntäen moninkertaista päällekirjoitusta (multipass overwriting). |
| --- | --- |

31.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee näin ollen, että neuvosto ja Euroopan parlamentti sisällyttävät nykyiseen ehdotukseen säännöksen, jolla kielletään sellaisten käytettyjen laitteiden markkinointi, joita ei ole käsitelty asianmukaisesti. Ennen markkinointia laitteiden sisältämät henkilötiedot on poistettava ajantasaisten teknisten standardien mukaisella tavalla, esimerkiksi hyödyntäen moninkertaista päällekirjoitusta (multipass overwriting).

III.4.   ”Sisäänrakennettu” yksityisyyden suoja ja turvallisuus

| 32. | Tulevassa sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevassa lainsäädännössä tulisi olla laitteiden ”ekologisen suunnittelun” periaatetta käsittelevän säännöksen (ks. ehdotuksen 4 artikla, ”Tuotesuunnittelu”) ohella myös – kuten Euroopan tietosuojavaltuutetun aiemmissa lausunnoissa on todettu (19) – säännös, joka koskee ”sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa” (20) tai tarkemmin ottaen ”sisäänrakennettua turvallisuutta” (21). Yksityisyyden suoja ja tietosuoja olisi otettava huomioon sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnittelussa ”oletusarvoisesti” mahdollisimman pitkälti siten, että käyttäjät voivat yksinkertaisella tavalla ja veloituksetta poistaa laitteen mahdollisesti sisältämät henkilötiedot laitteen loppukäsittelyä varten (22). |
| --- | --- |

32.

Tulevassa sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevassa lainsäädännössä tulisi olla laitteiden ”ekologisen suunnittelun” periaatetta käsittelevän säännöksen (ks. ehdotuksen 4 artikla, ”Tuotesuunnittelu”) ohella myös – kuten Euroopan tietosuojavaltuutetun aiemmissa lausunnoissa on todettu (19) – säännös, joka koskee ”sisäänrakennettua yksityisyyden suojaa” (20) tai tarkemmin ottaen ”sisäänrakennettua turvallisuutta” (21). Yksityisyyden suoja ja tietosuoja olisi otettava huomioon sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnittelussa ”oletusarvoisesti” mahdollisimman pitkälti siten, että käyttäjät voivat yksinkertaisella tavalla ja veloituksetta poistaa laitteen mahdollisesti sisältämät henkilötiedot laitteen loppukäsittelyä varten (22).

| 33. | Tätä lähestymistapaa tukevat yksiselitteisesti radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin 1999/5/EY (23) 3 artiklan 3 kohdan c alakohta sekä direktiivin 2002/58/EY (24) 14 artiklan 3 kohta. |
| --- | --- |

33.

Tätä lähestymistapaa tukevat yksiselitteisesti radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta annetun direktiivin 1999/5/EY (23) 3 artiklan 3 kohdan c alakohta sekä direktiivin 2002/58/EY (24) 14 artiklan 3 kohta.

| 34. | Tämän vuoksi valmistajien tulisi luoda ”sisäänrakennettuja” teknologisia ratkaisuja yksityisyyden suojan ja turvallisuuden takaamiseksi (25). Tässä yhteydessä on myös edistettävä ja tuettava aloitteita sellaisten tahojen neuvomiseksi, joiden on poistettava henkilötietoja ennen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä; tämä koskee myös valmistajia, jotka tarjoavat tähän tarkoitukseen soveltuvia ohjelmia (26). |
| --- | --- |

34.

Tämän vuoksi valmistajien tulisi luoda ”sisäänrakennettuja” teknologisia ratkaisuja yksityisyyden suojan ja turvallisuuden takaamiseksi (25). Tässä yhteydessä on myös edistettävä ja tuettava aloitteita sellaisten tahojen neuvomiseksi, joiden on poistettava henkilötietoja ennen sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä; tämä koskee myös valmistajia, jotka tarjoavat tähän tarkoitukseen soveltuvia ohjelmia (26).

IV.   PÄÄTELMÄT

| 35. | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että tietosuojaviranomaiset – erityisesti 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän välityksellä – ja Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuvat tiiviisti sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä koskevien aloitteiden käsittelyyn ennen toimenpiteiden laatimista riittävän aikaisessa vaiheessa pidettyjen kuulemisten välityksellä. |
| --- | --- |

35.

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee, että tietosuojaviranomaiset – erityisesti 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän välityksellä – ja Euroopan tietosuojavaltuutettu osallistuvat tiiviisti sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelyä koskevien aloitteiden käsittelyyn ennen toimenpiteiden laatimista riittävän aikaisessa vaiheessa pidettyjen kuulemisten välityksellä.

| 36. | Ottaen huomioon kontekstin, jossa henkilötietoja käsitellään, Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa sisällyttämään ehdotukseen seuraavanlaiset säännökset:






  — | säännös, jonka mukaan sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevan direktiivin soveltaminen ei vaikuta direktiivin 95/46/EY soveltamiseen |
| --- | --- | --- |

36.

Ottaen huomioon kontekstin, jossa henkilötietoja käsitellään, Euroopan tietosuojavaltuutettu kehottaa sisällyttämään ehdotukseen seuraavanlaiset säännökset:

—

säännös, jonka mukaan sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevan direktiivin soveltaminen ei vaikuta direktiivin 95/46/EY soveltamiseen

| — | säännös, jolla kielletään sellaisten käytettyjen laitteiden markkinointi, joita ei ole käsitelty asianmukaisesti; ennen markkinointia laitteiden sisältämät henkilötiedot on poistettava ajantasaisten teknisten standardien mukaisella tavalla |
| --- | --- |

—

säännös, jolla kielletään sellaisten käytettyjen laitteiden markkinointi, joita ei ole käsitelty asianmukaisesti; ennen markkinointia laitteiden sisältämät henkilötiedot on poistettava ajantasaisten teknisten standardien mukaisella tavalla

| — | ”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” tai ”sisäänrakennetun turvallisuuden” periaatteita koskeva säännös, jonka nojalla yksityisyyden suoja ja tietosuoja olisi otettava huomioon sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnittelussa ”oletusarvoisesti” mahdollisimman pitkälti siten, että käyttäjät voivat yksinkertaisella tavalla ja veloituksetta poistaa laitteen mahdollisesti sisältämät henkilötiedot ennen laitteen loppukäsittelyä. |
| --- | --- |

—

”sisäänrakennetun yksityisyyden suojan” tai ”sisäänrakennetun turvallisuuden” periaatteita koskeva säännös, jonka nojalla yksityisyyden suoja ja tietosuoja olisi otettava huomioon sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnittelussa ”oletusarvoisesti” mahdollisimman pitkälti siten, että käyttäjät voivat yksinkertaisella tavalla ja veloituksetta poistaa laitteen mahdollisesti sisältämät henkilötiedot ennen laitteen loppukäsittelyä.

| 37. | Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee näin ollen painokkaasti, että ehdotusta muutetaan direktiivin 95/46/EY mukaisesti seuraavalla tavalla:
  —   Johdanto-osan perustelukappale 11:

  ”Lisäksi tämän direktiivin soveltamisen ei tule vaikuttaa tietosuojalainsäädännön ja erityisesti direktiivin 95/46/EY soveltamiseen. Sähkö- ja elektroniikkalaitteet on laaja tuoteryhmä, joka kattaa myös erilaiset henkilötietojen tallennukseen soveltuvat laitteet, kuten tieto- ja teletekniset laitteet. Tästä syystä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelytoimet ja erityisesti niiden uudelleenkäyttö ja kierrätys voivat mahdollistaa luvattoman pääsyn laitteisiin tallennettuihin henkilötietoihin. Tämän vuoksi yksityisyyden suoja ja tietosuoja on taattava oletusarvoisesti mahdollisimman hyvin jo henkilötietojen tallentamiseen soveltuvien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnitteluvaiheessa, jotta käyttäjät voivat poistaa tällaiset tiedot yksinkertaisella tavalla ja veloituksetta ennen laitteen loppukäsittelyä.
  ”—   2 artiklan 3 kohta:

  ”Tämän direktiivin soveltamisen ei tule vaikuttaa tietosuojalainsäädännön ja erityisesti direktiivin 95/46/EY soveltamiseen.” |
| --- | --- |

37.

Euroopan tietosuojavaltuutettu suosittelee näin ollen painokkaasti, että ehdotusta muutetaan direktiivin 95/46/EY mukaisesti seuraavalla tavalla:

—   Johdanto-osan perustelukappale 11:

”Lisäksi tämän direktiivin soveltamisen ei tule vaikuttaa tietosuojalainsäädännön ja erityisesti direktiivin 95/46/EY soveltamiseen. Sähkö- ja elektroniikkalaitteet on laaja tuoteryhmä, joka kattaa myös erilaiset henkilötietojen tallennukseen soveltuvat laitteet, kuten tieto- ja teletekniset laitteet. Tästä syystä sähkö- ja elektroniikkalaiteromun loppukäsittelytoimet ja erityisesti niiden uudelleenkäyttö ja kierrätys voivat mahdollistaa luvattoman pääsyn laitteisiin tallennettuihin henkilötietoihin. Tämän vuoksi yksityisyyden suoja ja tietosuoja on taattava oletusarvoisesti mahdollisimman hyvin jo henkilötietojen tallentamiseen soveltuvien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnitteluvaiheessa, jotta käyttäjät voivat poistaa tällaiset tiedot yksinkertaisella tavalla ja veloituksetta ennen laitteen loppukäsittelyä.

—   2 artiklan 3 kohta:

”Tämän direktiivin soveltamisen ei tule vaikuttaa tietosuojalainsäädännön ja erityisesti direktiivin 95/46/EY soveltamiseen.”

| 38. | Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo lisäksi tarpeelliseksi ottaa harkintaan seuraavat muutokset:
  —   4 artiklan 2 kohta:

  ”Jäsenvaltioiden on tuettava toimenpiteitä sellaisten sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnittelemiseksi ja valmistamiseksi, joiden sisältämien henkilötietojen poistaminen ennen loppukäsittelyä on nykyistä helpompaa.”

  —   8 artiklan 7 kohta:

  ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilökohtaisia tietoja sisältävää sähkö- ja elektroniikkalaiteromua, joka käsitellään kierrätystä tai uudelleenkäyttöä varten, ei tuoda markkinoille, ellei henkilötietoja ole ensin poistettu hyödyntäen parhaita käytettävissä olevia tekniikoita.”

  —   14 artiklan 6 kohta:

  ”Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valmistajat ja/tai jakelijat tiedottavat henkilötietoja sisältävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden käyttäjille esimerkiksi käyttöohjeissa tai myyntipisteessä tarpeesta poistaa laitteen mahdollisesti sisältämät henkilötiedot ennen laitteen loppukäsittelyä.” |
| --- | --- |

38.

Euroopan tietosuojavaltuutettu katsoo lisäksi tarpeelliseksi ottaa harkintaan seuraavat muutokset:

—   4 artiklan 2 kohta:

”Jäsenvaltioiden on tuettava toimenpiteitä sellaisten sähkö- ja elektroniikkalaitteiden suunnittelemiseksi ja valmistamiseksi, joiden sisältämien henkilötietojen poistaminen ennen loppukäsittelyä on nykyistä helpompaa.”

—   8 artiklan 7 kohta:

”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että henkilökohtaisia tietoja sisältävää sähkö- ja elektroniikkalaiteromua, joka käsitellään kierrätystä tai uudelleenkäyttöä varten, ei tuoda markkinoille, ellei henkilötietoja ole ensin poistettu hyödyntäen parhaita käytettävissä olevia tekniikoita.”

—   14 artiklan 6 kohta:

”Jäsenvaltiot voivat vaatia, että valmistajat ja/tai jakelijat tiedottavat henkilötietoja sisältävien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden käyttäjille esimerkiksi käyttöohjeissa tai myyntipisteessä tarpeesta poistaa laitteen mahdollisesti sisältämät henkilötiedot ennen laitteen loppukäsittelyä.”

Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 2010.

Peter HUSTINX

Euroopan tietosuojavaltuutettu

---

(1)  KOM(2008) 810 lopullinen.

1

(2)  EUVL L 37, 13.2.2003, s. 24.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

3

(4)  Ks. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-42/97, Euroopan parlamentti vastaan Euroopan unionin neuvosto, 23.2.1999 antama tuomio (Kok. 1986, s. I-869, 43 kohta).

4

(5)  Ks. myös mm. yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-36/98, Espanja vastaan neuvosto, 30.1.2001 antama tuomio (Kok. 2001, s. I-779, 59 kohta): ”Jos yhteisön säädöksen tutkinnasta käy ilmi, että säädöksellä on kaksi tarkoitusta tai että siinä on kahdenlaisia komponentteja, ja jos yksi niistä on yksilöitävissä pääasialliseksi tai määrääväksi komponentiksi ja toinen on ainoastaan liitännäinen komponentti, säädös on annettava ainoastaan yhden oikeudellisen perustan perusteella eli sen, jota säädöksen tarkoitus tai sen pääasiallinen tai määräävä komponentti edellyttää.”

5

(6)  Toimielinten välinen sopimus, tehty 28 päivänä marraskuuta 2001, säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä, EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

6

(7)  Ks. Commission Staff working paper accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on waste electrical and electronic equipment (WEEE) (recast). Impact Assessment (Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Oheisasiakirja ehdotukseen (KOM(2008) 810 lopullinen) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (uudelleenlaadittu toisinto). Vaikutusten arviointi), 3.12.2008, SEC(2008) 2933, s. 17.

7

Commission Staff working paper accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on waste electrical and electronic equipment (WEEE) (recast). Impact Assessment

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta, EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

8

(9)  Käsite ”rekisterinpitäjä” on määritelty direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d kohdassa.

9

(10)  Ks. direktiivin 95/46/EY 8 artikla.

10

(11)  Ks. Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan viraston perustamisesta (EUVL C 70, 19.3.2010, s. 13), 46 ja 47 kohta; ehdotus Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnoksi ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajat ylittävässä terveydenhuollossa (EUVL C 128, 6.6.2009, s. 20), 27–31 kohdat.

11

(12)  Ks. saman direktiivin 3 artikla.

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/136/EY, annettu 25 päivänä marraskuuta 2009, yleispalvelusta ja käyttäjien oikeuksista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla annetun direktiivin 2002/22/EY, henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla annetun direktiivin 2002/58/EY ja kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten viranomaisten yhteistyöstä annetun asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta, EUVL L 337, 18.12.2009, s. 11.

13

(14)  Commission Staff Working Paper accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on waste electrical and electronic equipment (WEEE) (recast) (Komission yksiköiden valmisteluasiakirja – Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (uudelleenlaadittu toisinto)), SEC(2008) 2933, 3.12.2008; lisäksi ks. United Nations University, 2008 Review of Directive 2002/96 on Waste Electrical and Electronic Equipment (WEEE) (Vuoden 2008/EC selonteko sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetusta direktiivistä 2002/96/EY), Euroopan komissio, Belgia, 2007, s. 273 (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); Data security is also an issue – removing personal data from a hard-drive (Tietoturva on myös tärkeä asia – henkilötietojen poistaminen kovalevyltä).

14

Commission Staff Working Paper accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on waste electrical and electronic equipment (WEEE) (recast)

2008 Review of Directive 2002/96 on Waste Electrical and Electronic Equipment (WEEE)

Data security is also an issue – removing personal data from a hard-drive

(15)  Ks. esimerkiksi BBC:n verkkoartikkeli Children's files on eBay computer (Lasten tiedot eBay-tietokoneella), 4.5.2007, jonka mukaan eBay-verkkosivustolla on myyty tietokone, joka sisälsi sijaisperheisiin sijoitettuja ja adoptoituja lapsia koskevia tietoja (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); ks. myös BBC:n verkkoartikkeli Bank customer data sold on eBay (Pankkiasiakkaiden tiedot myyty eBayssä), 26.8.2008, jonka mukaan eBay-verkkosivustolla on myyty kovalevy, joka sisälsi miljoonan pankkiasiakkaan henkilötietoja (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

Children's files on eBay computer

Bank customer data sold on eBay

(16)  Ks. HP, Stakeholder Consultation on the Review of Directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical and Electronic Equipment (WEEE) (Sidosryhmien kuuleminen Euroopan parlamentin ja neuvoston sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta antaman direktiivin 2002/96/EY tarkistamisesta), s. 7–8; DELL (alustavat huomiot), WEEE Review Policy Options of the stakeholder consultation on the review of directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical And Electronic Equipment (WEEE) (Sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevan direktiivin tarkistaminen – Poliittiset vaihtoehdot Euroopan parlamentin ja neuvoston sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta antaman direktiivin 2002/96/EY tarkistamista koskevassa sidosryhmien kuulemisessa), s. 2, 1.1 ja 4 kohta, 1.3 kohta (3.6.2008); Royal Philips Electronics, Position and Proposal, Stakeholder consultation on the Revision of the WEEE Directive (Kanta ja ehdotus, Sidosryhmien kuuleminen sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevan direktiivin tarkistamisen yhteydessä), s. 12 (5.6.2008) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). Ks. myös WEEE Consultation Response, Summary of responses and Government response to fourth consultation on implementation of Directives 2002/96/EC and 2003/108/EC on Waste Electrical and Electronic Equipment (Vastaus sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskevaan kuulemiseen, Tiivistelmä vastauksista ja hallituksen vastaus neljänteen sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annettujen direktiivien 2002/96/EY ja 2003/108/EY täytäntöönpanoa koskevaan kuulemiseen), joulukuu 2006, s. 30: ”Data protection and security. Some waste management companies would like there to be some guidance issued on data protection and security, particularly in light of the fact they will be handling sensitive data” (”Tietosuoja ja turvallisuus. Jotkin jätteenkäsittelyalan yritykset toivoisivat ohjeita tietosuojasta ja turvallisuudesta erityisesti sen vuoksi, että ne joutuvat käsittelemään arkaluonteisia tietoja.”) (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

Stakeholder Consultation on the Review of Directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical and Electronic Equipment (WEEE)

WEEE Review Policy Options of the stakeholder consultation on the review of directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical And Electronic Equipment (WEEE)

Position and Proposal, Stakeholder consultation on the Revision of the WEEE Directive

WEEE Consultation Response, Summary of responses and Government response to fourth consultation on implementation of Directives 2002/96/EC and 2003/108/EC on Waste Electrical and Electronic Equipment

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Electrical and Electronic Waste and Data Protection, 13 päivänä lokakuuta 2008 (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), joka on mainittu myös 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän 12. vuosikertomuksessa, 16 päivänä kesäkuuta 2009, s. 57; ks. myös kansainvälisen tietosuojaa ja televiestintää käsittelevän työryhmän (International Working Group on Data Protection and Telecommunications) Sofiassa 12. ja 13.3.2009 laatima Recommendation on Data Protection and E-Waste (Tietosuojaa ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromua koskeva suositus) (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

Recommendation on Data Protection and E-Waste

(18)  ”The concept of controller is [...] functional, in the sense that it is intended to allocate responsibilities where the factual influence is, and thus based on a factual rather than a formal analysis” (”Käsite rekisterinpitäjä on funktionaalinen siinä mielessä, että sen tarkoituksena on kohdentaa velvollisuuksia sinne, missä tosiasiallinen vaikutus sijaitsee. Näin ollen käsite perustuu tosiasialliseen pikemmin kuin muodolliseen analyysiin.”): ks. 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä, WP 169, Opinion 1/2010 on the concepts of ”controller” and ”processor” (Lausunto 1/2010 käsitteistä ”rekisterinpitäjä” ja ”henkilötietojen käsittelijä”), hyväksytty 16 päivänä helmikuuta 2010.

18

tosiasialliseen

(19)  Ks. esimerkiksi The EDPS and EU Research and Technological Development. Policy paper (Euroopan tietosuojavaltuutettu ja EU:n tutkimus ja teknologinen kehitys. Toimintapoliittinen asiakirja), 28 päivänä huhtikuuta 2008, s. 2; Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto älykkäistä liikennejärjestelmistä, EUVL C 47, 25.2.2010, s. 6; Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunto lääketurvatoiminnasta, EUVL C 229, 23.9.2009, s. 19.

19

The EDPS and EU Research and Technological Development

Policy paper

(20)  Periaatteen laajan soveltamisen perusteista ks. 29 artiklan mukainen tietosuojatyöryhmä – poliisi- ja oikeusasioita käsittelevä työryhmä, The Future of Privacy. Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data (Yksityisyyden suojan tulevaisuus. Yhteinen vastaus Euroopan komission kuulemiseen perusoikeutta henkilötietojen suojaan koskevasta lainsäädäntökehyksestä), WP 168, hyväksytty 1 päivänä joulukuuta 2009, s. 3 ja s. 12; ks. myös komission suositus yksityisyyden suojaa ja tietosuojaa koskevien periaatteiden toteuttamisesta radiotaajuustunnistusta käyttävissä sovelluksissa, K(2009) 3200 lopullinen, s. 8.

20

The Future of Privacy. Joint contribution to the Consultation of the European Commission on the legal framework for the fundamental right to protection of personal data

(21)  Ks. komission tiedonanto, Euroopan turvallisuustutkimus ja innovaatiostrategia – komission alustava kanta ESRIFin keskeisiin havaintoihin ja suosituksiin, KOM(2009) 691 lopullinen, s. 6 ja 14.

21

(22)  Ks. myös Euroopan tietosuojavaltuutettu, Opinion of 18 March 2010 on promoting trust in the Information Society by fostering data protection and privacy (18 päivänä maaliskuuta 2010 annettu lausunto luottamuksen edistämisestä tietoyhteiskunnassa tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa vaalimalla).

22

Opinion of 18 March 2010 on promoting trust in the Information Society by fostering data protection and privacy

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/5/EY, annettu 9 päivänä maaliskuuta 1999, radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta, 3 artiklan 3 kohta, EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10): ”Komissio voi [...] päättää, että tiettyihin laiteluokkiin kuuluvien laitteistojen tai tiettyjen laitteistotyyppien on oltava siten rakennettuja, että [...] niihin sisältyy turvalaitteita, jotka takaavat käyttäjän ja tilaajan henkilötietojen ja yksityisyyden suojan.”

23

(24)  ”Tarvittaessa voidaan toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että päätelaitteet rakennetaan tavalla, joka on sopusoinnussa käyttäjillä olevan oikeuden kanssa, joka koskee heidän henkilötietojensa käytön suojelua ja valvontaa direktiivin 1999/5/EY ja standardoinnista tietotekniikassa ja televiestinnässä 22 päivänä joulukuuta 1986 tehdyn neuvoston päätöksen 87/95/ETY(10) mukaisesti.” Ks. myös saman direktiivin johdanto-osan kappale 46, joka on mainittu alaviitteessä 13.

24

(25)  Tätä vaihtoehtoa tuki myös Viviane Reding puheessaan Keynote Speech at the Data Protection Day (Tietosuojapäivän pääpuhe), 28 päivänä tammikuuta 2010, Euroopan parlamentti, Bryssel, SPEECH/10/16: ”Businesses must use their power of innovation to improve the protection of privacy and personal data from the very beginning of the development cycle. Privacy by Design is a principle that is in the interest of both citizens and businesses. Privacy by Design will lead to better protection for individuals, as well as to trust and confidence in new services and products that will in turn have a positive impact on the economy. I have seen some encouraging examples, but much more needs to be done”. (”Liikeyritysten on käytettävä innovointikykyään yksityisyyden ja henkilötietojen suojan parantamiseksi aivan suunnittelutyön alusta lähtien. Sisäänrakennettu yksityisyyden suoja on periaate, jonka noudattaminen on sekä kansalaisten että liikeyritysten etujen mukaista. Se parantaa yksilöiden suojaa ja samalla lisää heidän luottamustaan uusiin palveluihin ja tuotteisiin, mikä puolestaan vaikuttaa myönteisesti talouteen. Olen nähnyt jo joitain rohkaisevia esimerkkejä, mutta tehtävää on vielä paljon.”).

25

Keynote Speech at the Data Protection Day

(26)  Ks. esimerkiksi Royal Canadian Mounted Police, B2-002 — IT Media Overwrite and Secure Erase Products (Tuotteet tietoteknisten tallennusvälineiden päällekirjoitukseen ja muistin turvalliseen tyhjentämiseen) (05/2009), osoitteessa http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

IT Media Overwrite and Secure Erase Products

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/22

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta)

2010/C 280/03

| Päätöksen tekopäivä | 6.7.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 42/10 |
| Jäsenvaltio | Suomi |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Oikeusperusta | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Toimenpidetyyppi | Varhaiseläketuki |
| Tarkoitus | Alakohtainen kehittäminen |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 184 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | Vaihtelee |
| Kesto | 1.1.2011–31.12.2014 |
| Toimiala | Maatalouden alkutuotanto |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Päätöksen tekopäivä

6.7.2010

Valtion tuen viitenumero

N 42/10

Jäsenvaltio

Suomi

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Oikeusperusta

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Toimenpidetyyppi

Varhaiseläketuki

Tarkoitus

Alakohtainen kehittäminen

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

184 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

Vaihtelee

Kesto

1.1.2011–31.12.2014

Toimiala

Maatalouden alkutuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 131/10 |
| Jäsenvaltio | Bulgaria |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Oikeusperusta | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98
  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Epäsuotuisat sääolot, luonnontuhot tai poikkeukselliset tapahtumat |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Kokonaistalousarvio: 600 miljoonaa BGN |
| Tuen intensiteetti | 80 % |
| Kesto | 31.12.2013 asti |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Päätöksen tekopäivä

20.7.2010

Valtion tuen viitenumero

N 131/10

Jäsenvaltio

Bulgaria

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Oikeusperusta

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Epäsuotuisat sääolot, luonnontuhot tai poikkeukselliset tapahtumat

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 600 miljoonaa BGN

Tuen intensiteetti

80 %

Kesto

31.12.2013 asti

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 9.7.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 133/10 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Provincia Autonoma di Bolzano |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Oikeusperusta | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Metsäalan tuki |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Kokonaissumma enintään 30 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista |
| Kesto | 2010–2013 |
| Toimiala | Metsätalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Päätöksen tekopäivä

9.7.2010

Valtion tuen viitenumero

N 133/10

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Provincia Autonoma di Bolzano

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Oikeusperusta

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Metsäalan tuki

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Kokonaissumma enintään 30 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

2010–2013

Toimiala

Metsätalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 4.6.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 148/10 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Provincia autonoma di Trento |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Oikeusperusta | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Toimenpidetyyppi | Tukijärjestelmä |
| Tarkoitus | Metsäalan tuki |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Vuotuiset menot enintään 3,25 miljoonaa EUR
  Kokonaissumma enintään 13 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista |
| Kesto | 31.12.2013 |
| Toimiala | Metsätalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Päätöksen tekopäivä

4.6.2010

Valtion tuen viitenumero

N 148/10

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Provincia autonoma di Trento

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Oikeusperusta

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Toimenpidetyyppi

Tukijärjestelmä

Tarkoitus

Metsäalan tuki

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Vuotuiset menot enintään 3,25 miljoonaa EUR

Kokonaissumma enintään 13 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

31.12.2013

Toimiala

Metsätalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 17.6.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 209/10 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | Charente-Maritimen, Vendéen ja Gironden departementit |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Oikeusperusta | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Päätöksen tekopäivä

17.6.2010

Valtion tuen viitenumero

N 209/10

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

Charente-Maritimen, Vendéen ja Gironden departementit

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Oikeusperusta

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tuki maataloustuotannolle aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseen

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Enintään 43 000 000 EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 60 %

Kesto

4 vuotta

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Ministère de l’alimentation, de l’agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l’alimentation, de l’agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/26

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta)

2010/C 280/04

| Päätöksen tekopäivä | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 414/09 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Aides de l’Agence de l’eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Oikeusperusta | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).
  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tuki maatalouden ympäristötoimenpiteille |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | | Vuotuiset menot: 21,33 miljoonaa EUR |

Päätöksen tekopäivä

16.7.2010

Valtion tuen viitenumero

N 414/09

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Aides de l’Agence de l’eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Oikeusperusta

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tuki maatalouden ympäristötoimenpiteille

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Vuotuiset menot: 21,33 miljoonaa EUR

| | Kokonaismäärä: 64 miljoonaa EUR |
| --- | --- |

Kokonaismäärä: 64 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

2010–2012

Toimiala

Maatalousala

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Agence de l’eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l’eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 3.2.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 582/09 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Sardegna |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Oikeusperusta | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»
  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21
  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 294 540 EUR |
| Tuen intensiteetti | 75 % |
| Kesto | Komission hyväksyttyä tuen myöntämisen |
| Toimiala | Maatalous (viininviljely) |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Päätöksen tekopäivä

3.2.2010

Valtion tuen viitenumero

N 582/09

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Sardegna

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Oikeusperusta

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

294 540 EUR

Tuen intensiteetti

75 %

Kesto

Komission hyväksyttyä tuen myöntämisen

Toimiala

Maatalous (viininviljely)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | NN 26/10 |
| Jäsenvaltio | Tšekki |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Oikeusperusta | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Direktiivin 2003/96/EY mukaisiin verovapautuksiin liittyvä tuki |
| Tuen muoto | Verohelpotus |
| Talousarvio | | Yhteensä: 6 800 miljoonaa CZK (noin 272 miljoonaa EUR) |

Päätöksen tekopäivä

20.7.2010

Valtion tuen viitenumero

NN 26/10

Jäsenvaltio

Tšekki

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Oikeusperusta

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Direktiivin 2003/96/EY mukaisiin verovapautuksiin liittyvä tuki

Tuen muoto

Verohelpotus

Talousarvio

Yhteensä: 6 800 miljoonaa CZK (noin 272 miljoonaa EUR)

| | Vuosittain: 1 700 miljoonaa CZK (noin 68 miljoonaa EUR) |
| --- | --- |

Vuosittain: 1 700 miljoonaa CZK (noin 68 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti

60 % tukikelpoisista menoista

Kesto

31 päivään joulukuuta 2013 saakka

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 213/10 |
| Jäsenvaltio | Viro |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Oikeusperusta | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Toimenpidetyyppi | Tuki metsäalalle |
| Tarkoitus | Metsätalous |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Kokonaistalousarvio: 326 miljoonaa EEK (noin 20,8 miljoonaa EUR) |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista |
| Kesto | Komission päätöksentekopäivästä 31 päivään joulukuuta 2013 saakka |
| Toimiala | Metsätalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Päätöksen tekopäivä

16.7.2010

Valtion tuen viitenumero

N 213/10

Jäsenvaltio

Viro

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Oikeusperusta

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Toimenpidetyyppi

Tuki metsäalalle

Tarkoitus

Metsätalous

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Kokonaistalousarvio: 326 miljoonaa EEK (noin 20,8 miljoonaa EUR)

Tuen intensiteetti

Enintään 100 % tukikelpoisista kustannuksista

Kesto

Komission päätöksentekopäivästä 31 päivään joulukuuta 2013 saakka

Toimiala

Metsätalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/29

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta)

2010/C 280/05

| Päätöksen tekopäivä | 12.8.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 83/10 |
| Jäsenvaltio | Italia |
| Alue | Sardegna |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Oikeusperusta | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»
  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2
  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Keskisuuren yrityksen rakenneuudistus |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 1 miljoona EUR |
| Tuen intensiteetti | 33,3 % rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista (3 miljoonaa EUR) |
| Kesto | Kertaluonteinen tuki |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Päätöksen tekopäivä

12.8.2010

Valtion tuen viitenumero

N 83/10

Jäsenvaltio

Italia

Alue

Sardegna

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Oikeusperusta

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Keskisuuren yrityksen rakenneuudistus

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

1 miljoona EUR

Tuen intensiteetti

33,3 % rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista (3 miljoonaa EUR)

Kesto

Kertaluonteinen tuki

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/30

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta)

2010/C 280/06

| Päätöksen tekopäivä | 7.4.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 716/09 |
| Jäsenvaltio | Kreikka |
| Alue | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Oikeusperusta | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Toimenpidetyyppi | Poikkeuksellisesta tapahtumasta maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen |
| Tarkoitus | Poikkeukselliset tapahtumat |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | Kokonaistalousarvio 8 000 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Tukea voivat saada tuottajat, joiden kärsimien vahinkojen määrä on 30 %: kynnystä suurempi. Tuen intensiteetti on 50–80 % tuhoutuneen kohteen luonteesta riippuen. |
| Kesto | Alkaa ohjelman hyväksymisestä ja päättyy 31. joulukuuta 2013 |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Päätöksen tekopäivä

7.4.2010

Valtion tuen viitenumero

N 716/09

Jäsenvaltio

Kreikka

Alue

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Oikeusperusta

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Toimenpidetyyppi

Poikkeuksellisesta tapahtumasta maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaaminen

Tarkoitus

Poikkeukselliset tapahtumat

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

Kokonaistalousarvio 8 000 000 EUR

Tuen intensiteetti

Tukea voivat saada tuottajat, joiden kärsimien vahinkojen määrä on 30 %: kynnystä suurempi. Tuen intensiteetti on 50–80 % tuhoutuneen kohteen luonteesta riippuen.

Kesto

Alkaa ohjelman hyväksymisestä ja päättyy 31. joulukuuta 2013

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/31

---

Euron kurssi (1)

15. lokakuuta 2010

2010/C 280/07

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,4089 |
| JPY | Japanin jeniä | 114,28 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4564 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,87750 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2230 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,3423 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0925 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,515 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 274,18 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7097 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9050 |
| RON | Romanian leuta | 4,2765 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9808 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4142 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4165 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,9300 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8565 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,8244 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 564,64 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,5833 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,3568 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3355 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 530,82 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3443 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 60,847 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 42,5650 |
| THB | Thaimaan bahtia | 42,015 |
| BRL | Brasilian realia | 2,3369 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,4580 |
| INR | Intian rupiaa | 62,1320 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,4089

JPY

Japanin jeniä

114,28

DKK

Tanskan kruunua

7,4564

GBP

Englannin puntaa

0,87750

SEK

Ruotsin kruunua

9,2230

CHF

Sveitsin frangia

1,3423

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0925

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,515

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

274,18

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7097

PLN

Puolan zlotya

3,9050

RON

Romanian leuta

4,2765

TRY

Turkin liiraa

1,9808

AUD

Australian dollaria

1,4142

CAD

Kanadan dollaria

1,4165

HKD

Hongkongin dollaria

10,9300

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8565

SGD

Singaporin dollaria

1,8244

KRW

Etelä-Korean wonia

1 564,64

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,5833

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,3568

HRK

Kroatian kunaa

7,3355

IDR

Indonesian rupiaa

12 530,82

MYR

Malesian ringgitiä

4,3443

PHP

Filippiinien pesoa

60,847

RUB

Venäjän ruplaa

42,5650

THB

Thaimaan bahtia

42,015

BRL

Brasilian realia

2,3369

MXN

Meksikon pesoa

17,4580

INR

Intian rupiaa

62,1320

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/32

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 14 päivänä lokakuuta 2010,

autoteollisuuden kilpailukykyä ja kestävää kasvua Euroopan unionissa käsittelevän korkean tason CARS 21 -ryhmän uudelleen käynnistämisestä

2010/C 280/08

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Perussopimuksen 173 artiklassa Euroopan unionille ja jäsenvaltioille annetaan tehtäväksi huolehtia siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. SEUT-sopimuksen 191 artiklan mukaisesti unionin ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan sellaisten toimenpiteiden edistämiseen, joilla säilytetään, suojellaan ja parannetaan ympäristön laatua sekä torjutaan ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksen 173 artiklassa Euroopan unionille ja jäsenvaltioille annetaan tehtäväksi huolehtia siitä, että unionin teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan. SEUT-sopimuksen 191 artiklan mukaisesti unionin ympäristöpolitiikalla myötävaikutetaan sellaisten toimenpiteiden edistämiseen, joilla säilytetään, suojellaan ja parannetaan ympäristön laatua sekä torjutaan ilmastonmuutosta.

| (2) | Alun perin vuonna 2005 käynnistetyssä CARS 21 -prosessissa (Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century) on osana komission teollisuuspolitiikkaa annettu lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin suosituksia Euroopan unionin autoteollisuuden poliittisiksi sääntelypuitteiksi, joilla edistetään maailmanlaajuista kilpailukykyä ja tuetaan työllisyyttä samalla, kun varmistetaan turvallisuuden ja ympäristövaikutusten jatkuva kehitys kuluttajille kohtuullisin hinnoin. |
| --- | --- |

(2)

Alun perin vuonna 2005 käynnistetyssä CARS 21 -prosessissa (Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century) on osana komission teollisuuspolitiikkaa annettu lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin suosituksia Euroopan unionin autoteollisuuden poliittisiksi sääntelypuitteiksi, joilla edistetään maailmanlaajuista kilpailukykyä ja tuetaan työllisyyttä samalla, kun varmistetaan turvallisuuden ja ympäristövaikutusten jatkuva kehitys kuluttajille kohtuullisin hinnoin.

| (3) | Tiedonannossaan EUROOPPA 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia
   (1) komissio antoi ehdotuksia, joilla uudistetaan liikennettä ja vähennetään siinä käytettävän hiilen määrää sekä tuetaan uutta teknologiaa, myös sähköautoja. Lippulaivahankkeessa Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka pyritään muotoilemaan teollisuuspolitiikkaa, jolla tarjotaan paras ympäristö Euroopan vahvan, kilpailukykyisen ja monipuolisen teollisen perustan ylläpitämistä ja kehittämistä varten ja edistetään toiminnan kestävyyttä tukemalla tuotantoteollisuuden eri alojen energia- ja resurssitehokkuutta. Lippulaivahankkeessa Resurssitehokas Eurooppa tuetaan laaja-alaisia infrastruktuuriin kohdistuvia toimenpiteitä, kuten sähköisen liikkuvuuden verkkoinfrastruktuurien käyttöönottoa ja älykästä liikenteenhallintaa, ja ennen kaikkea edistetään uutta teknologiaa, kuten sähkö- ja hybridiautoja. |
| --- | --- |

(3)

Tiedonannossaan EUROOPPA 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia
   (1) komissio antoi ehdotuksia, joilla uudistetaan liikennettä ja vähennetään siinä käytettävän hiilen määrää sekä tuetaan uutta teknologiaa, myös sähköautoja. Lippulaivahankkeessa Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka pyritään muotoilemaan teollisuuspolitiikkaa, jolla tarjotaan paras ympäristö Euroopan vahvan, kilpailukykyisen ja monipuolisen teollisen perustan ylläpitämistä ja kehittämistä varten ja edistetään toiminnan kestävyyttä tukemalla tuotantoteollisuuden eri alojen energia- ja resurssitehokkuutta. Lippulaivahankkeessa Resurssitehokas Eurooppa tuetaan laaja-alaisia infrastruktuuriin kohdistuvia toimenpiteitä, kuten sähköisen liikkuvuuden verkkoinfrastruktuurien käyttöönottoa ja älykästä liikenteenhallintaa, ja ennen kaikkea edistetään uutta teknologiaa, kuten sähkö- ja hybridiautoja.

| (4) | Komission tiedonannossa Eurooppalainen puhtaiden ja energiatehokkaiden ajoneuvojen strategia
   (2) määritellään lyhyeltä pitkälle aikavälille asti tavoitteet, jotta voidaan tukea tutkimusta ja innovointia, hakea ratkaisuja sähkön tuotantoon ja jakeluun, edistää työllisyyttä ja rohkaista kuluttajia siirtymään vihreisiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(4)

Komission tiedonannossa Eurooppalainen puhtaiden ja energiatehokkaiden ajoneuvojen strategia
   (2) määritellään lyhyeltä pitkälle aikavälille asti tavoitteet, jotta voidaan tukea tutkimusta ja innovointia, hakea ratkaisuja sähkön tuotantoon ja jakeluun, edistää työllisyyttä ja rohkaista kuluttajia siirtymään vihreisiin ajoneuvoihin.

| (5) | Sen vuoksi on tarpeen perustaa CARS 21 -prosessiin pohjalta Euroopan unionin autoteollisuuden kilpailukyvyn ja kestävän kasvun asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi on tarpeen perustaa CARS 21 -prosessiin pohjalta Euroopan unionin autoteollisuuden kilpailukyvyn ja kestävän kasvun asiantuntijaryhmä ja määritellä sen tehtävät ja kokoonpano.

| (6) | Ryhmän olisi tuettava Euroopan unionin tasolla, kansallisella tasolla ja muiden sidosryhmien keskuudessa sellaisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden muotoilua, joilla tuetaan Euroopan unionin autoteollisuuden kilpailukykyä ja kestävää kasvua. |
| --- | --- |

(6)

Ryhmän olisi tuettava Euroopan unionin tasolla, kansallisella tasolla ja muiden sidosryhmien keskuudessa sellaisten toimintalinjojen ja toimenpiteiden muotoilua, joilla tuetaan Euroopan unionin autoteollisuuden kilpailukykyä ja kestävää kasvua.

| (7) | Ryhmän pitäisi koostua Euroopan parlamentin, komission, jäsenvaltioiden sekä teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan soveltuvien sidosryhmien, kuten kuluttajien, ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen edustajista. |
| --- | --- |

(7)

Ryhmän pitäisi koostua Euroopan parlamentin, komission, jäsenvaltioiden sekä teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan soveltuvien sidosryhmien, kuten kuluttajien, ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen edustajista.

| (8) | Olisi annettava ryhmän jäsenten suorittamaa tietojen julkistamista koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (3) liitteessä olevien komission turvallisuussääntöjen soveltamista. |
| --- | --- |

(8)

Olisi annettava ryhmän jäsenten suorittamaa tietojen julkistamista koskevat säännökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (3) liitteessä olevien komission turvallisuussääntöjen soveltamista.

| (9) | Henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) säännöksiä. |
| --- | --- |

(9)

Henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (4) säännöksiä.

| (10) | On aiheellista vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen suotavaa, |
| --- | --- |

(10)

On aiheellista vahvistaa tämän päätöksen soveltamisaika. Komissio harkitsee hyvissä ajoin, onko voimassaolon jatkaminen suotavaa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ryhmä

Käynnistetään uudelleen Euroopan unionin autoteollisuuden kilpailukykyä ja kestävää kasvua käsittelevä korkean tason ryhmä, jäljempänä ’ryhmä’, joka on aiemmin toiminut epäviralliselta pohjalta nimikkeellä ”CARS 21 – Kilpailukykyisen autoteollisuuden sääntelykehys 2000-lukua varten”.

2 artikla

Tehtävät

Ryhmän tehtävänä on:

| 1) | komission avustaminen autoteollisuuden kilpailukykyyn ja kestävään kasvuun liittyvissä kysymyksissä; |
| --- | --- |

1)

komission avustaminen autoteollisuuden kilpailukykyyn ja kestävään kasvuun liittyvissä kysymyksissä;

| 2) | taloudellisen ja tilastollisen analyysin laatiminen tekijöistä, jotka ohjaavat autoteollisuuden rakennemuutosta, sekä muista tekijöistä, jotka vaikuttavat Euroopan autoteollisuuden kilpailuasemaan; |
| --- | --- |

2)

taloudellisen ja tilastollisen analyysin laatiminen tekijöistä, jotka ohjaavat autoteollisuuden rakennemuutosta, sekä muista tekijöistä, jotka vaikuttavat Euroopan autoteollisuuden kilpailuasemaan;

| 3) | komission avustaminen pantaessa täytäntöön EUROOPPA 2020 -strategiassa, resurssitehokasta Eurooppaa koskevassa lippulaiva-aloitteessa, globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaa koskevassa lippulaiva-aloitteessa sekä puhtaita ja energiatehokkaita ajoneuvoja koskevassa tiedonannossa KOM(2010)186 esitettyjä toimintalinjoja, jotta saavutettaisiin tavoite eli Euroopan unionin kilpailukykyisen ja kestävän autoteollisuuden säilyttäminen; |
| --- | --- |

3)

komission avustaminen pantaessa täytäntöön EUROOPPA 2020 -strategiassa, resurssitehokasta Eurooppaa koskevassa lippulaiva-aloitteessa, globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikkaa koskevassa lippulaiva-aloitteessa sekä puhtaita ja energiatehokkaita ajoneuvoja koskevassa tiedonannossa KOM(2010)186 esitettyjä toimintalinjoja, jotta saavutettaisiin tavoite eli Euroopan unionin kilpailukykyisen ja kestävän autoteollisuuden säilyttäminen;

| 4) | osallistuminen joustavan ja tasapainoisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen muutoksen varmistamiseen ennakoimalla muutoksia aktiivisesti ja hallitsemalla rakennemuutosprosesseja, osaamistarpeita ja niihin liittyviä pätevyystarpeita siten, että otetaan huomioon tulokset jotka saadaan hankkeesta Eurooppalainen kumppanuus autoteollisuuden muutosten ennakoimiseksi; |
| --- | --- |

4)

osallistuminen joustavan ja tasapainoisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen muutoksen varmistamiseen ennakoimalla muutoksia aktiivisesti ja hallitsemalla rakennemuutosprosesseja, osaamistarpeita ja niihin liittyviä pätevyystarpeita siten, että otetaan huomioon tulokset jotka saadaan hankkeesta Eurooppalainen kumppanuus autoteollisuuden muutosten ennakoimiseksi;

| 5) | alakohtaisten toimintasuositusten antaminen Euroopan unionin ja kansallisen tason päättäjille sekä teollisuudelle ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille; |
| --- | --- |

5)

alakohtaisten toimintasuositusten antaminen Euroopan unionin ja kansallisen tason päättäjille sekä teollisuudelle ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioille;

| 6) | hyvää toimintatapaa koskevien periaatteiden laatiminen, jotta edistetään avoimuutta moottoriajoneuvoalan vertikaalisten sopimusten osapuolten välisissä kaupallisissa ja sopimussuhteissa; |
| --- | --- |

6)

hyvää toimintatapaa koskevien periaatteiden laatiminen, jotta edistetään avoimuutta moottoriajoneuvoalan vertikaalisten sopimusten osapuolten välisissä kaupallisissa ja sopimussuhteissa;

| 7) | neuvojen antaminen tietyissä komission laatiman strategian EUROOPPA 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia täytäntöönpanoon kuuluvissa erityiskysymyksissä. |
| --- | --- |

7)

neuvojen antaminen tietyissä komission laatiman strategian EUROOPPA 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia täytäntöönpanoon kuuluvissa erityiskysymyksissä.

3 artikla

Kokoonpano – Jäsenten nimittäminen

1.   Ryhmä koostuu enintään 40 jäsenestä.

2.   Nämä jäsenet nimitetään yksityishenkilöinä. Jokainen työryhmän jäsen nimeää henkilökohtaisen edustajan pysyvään valmistelevaan alaryhmään, jäljempänä ’valmisteleva alaryhmä’.

3.   Komissio nimittää jäsenet korkean tason sidosryhmistä, joilla on pätevyyttä ja vastuullinen asema aloilla, jotka liittyvät EU:n autoteollisuuden kilpailukykyyn ja kestävään kasvuun. Ryhmän koostumus vastaa eri sidosryhmien tasapainoista edustusta. Ryhmään kuuluu Euroopan parlamentin, komission, jäsenvaltioiden, teollisuuden arvoketjun toimijoiden, ammattiliittojen ja kansalaisyhteiskunnan (kansalaisjärjestöjen ja kuluttajien) edustajia.

4.   Jäsenet nimitetään kahdeksi vuodeksi. Heidän on toimittava tehtävässään, kunnes heidän tilalleen nimitetään uusi jäsen tai heidän toimikautensa päättyy. Sama henkilö voidaan nimittää uudelleen.

5.   Sellaisten jäsenten tilalle, jotka eivät enää pysty osallistumaan tehokkaasti ryhmän työhön, jotka eroavat tehtävästään tai jotka eivät täytä perussopimuksen 339 artiklassa mainittuja edellytyksiä, voidaan nimittää uusi jäsen jäljellä olevaksi toimikaudeksi.

6.   Yksityishenkilöinä nimitettyjen jäsenten nimet julkaistaan komission asiantuntijaryhmiä ja vastaavia koskevassa rekisterissä, jäljempänä ’rekisteri’.

7.   Henkilötietoja kerätään, niitä käsitellään ja ne julkaistaan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti.

4 artikla

Toiminta

1.   Ryhmän puheenjohtajana toimii komission edustaja.

2.   Valmisteleva alaryhmä valmistelee keskustelut, kannanotot sekä toimista ja politiikkaan liittyvistä toimenpiteistä annettavat neuvot. Tätä varten se on tiiviissä yhteydessä toimivaltaisiin komission yksiköihin.

3.   Ryhmä voi komission yksiköiden suostumuksella perustaa valmistelevan alaryhmän lisäksi muita työryhmiä, jotka tarkastelevat ryhmän tehtäviin liittyviä erityiskysymyksiä ryhmältä saamansa toimeksiannon perusteella. Tällaiset työryhmät hajotetaan heti, kun ne ovat täyttäneet toimeksiantonsa.

4.   Komission edustaja voi kutsua käsiteltävänä olevaa asiaa hyvin tuntevia ryhmän ulkopuolisia asiantuntijoita tai tarkkailijoita osallistumaan tilapäisesti ryhmän, valmistelevan alaryhmän tai työryhmien työskentelyyn. Lisäksi komission edustaja voi antaa tarkkailijan aseman henkilöille, organisaatioille, sellaisina kuin ne on määritelty asiantuntijaryhmiä koskevien horisontaalisten sääntöjen 8 kohdan 3 alakohdassa, EU:n virastoille ja liittymisneuvotteluja käyville maille.

5.   Asiantuntijaryhmien jäsenten ja heidän edustajiensa sekä kutsuttujen asiantuntijoiden ja tarkkailijoiden on noudatettava perussopimuksissa ja niiden täytäntöönpanosäännöissä vahvistettuja salassapitovelvollisuuksia sekä EU:n turvaluokiteltujen tietojen suojelua koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka vahvistetaan komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liitteessä. Komissio voi toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet, jos he eivät noudata näitä velvollisuuksia.

6.   Ryhmän tai tilapäisten ryhmien tai alaryhmien toimintaan osallistumisen yhteydessä saatuja tietoja ei saa paljastaa, jos komissio katsoo niiden liittyvän luottamuksellisiin asioihin.

7.   Ryhmän, valmistelevan alaryhmän ja työryhmien kokoukset pidetään komission tiloissa. Komissio huolehtii sihteeripalveluista. Ryhmän, valmistelevan alaryhmän ja työryhmien kokouksissa voi olla läsnä muita komission virkamiehiä, joita asia koskee.

8.   Ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä komission laatiman työjärjestysmallin pohjalta (5).

9.   Komissio julkaisee olennaisia tietoja ryhmän toiminnasta joko rekisterissä tai erityisesti tätä varten luodulla verkkosivustolla, jolle rekisteristä on linkki. Loppuraportti julkaistaan mahdollisimman pian ryhmän viimeisen kokouksen jälkeen.

5 artikla

Kokouskulut

1.   Ryhmän toimintaan osallistuvat henkilöt eivät saa palkkiota tehtäviensä hoitamisesta.

2.   Ryhmän toimintaan osallistuvien matka- ja oleskelukustannukset korvataan komission voimassa olevien määräysten mukaisesti.

3.   Kokouskulut korvataan vuosittaisessa määrärahojen kohdentamista koskevassa menettelyssä myönnettyjen käytettävissä olevien määrärahojen puitteissa.

6 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 14 päivään lokakuuta 2012.

Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 2010.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  KOM(2010) 2020.

1

(2)  KOM(2010) 186.

2

(3)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

3

(4)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EUVL L 55/61, 5.3.2010, s. 61.

5

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/35

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 280/09

| 1. | Komissio vastaanotti lokakuun 8. päivänä 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys BASF SE (BASF) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Cognis GmbH (Cognis) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti lokakuun 8. päivänä 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys BASF SE (BASF) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan saksalaisessa yrityksessä Cognis GmbH (Cognis) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | BASF: kemikaalit, muovit, tuotteiden ominaisuuksia parantavat kemikaalit, funktionaaliset ja maatalouden kemikaalit, öljy ja kaasu, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

BASF: kemikaalit, muovit, tuotteiden ominaisuuksia parantavat kemikaalit, funktionaaliset ja maatalouden kemikaalit, öljy ja kaasu,

| — | Cognis: erikoiskemikaalit ja ravintolisät. |
| --- | --- |

—

Cognis: erikoiskemikaalit ja ravintolisät.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5927 – BASF/Cognis seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5927 – BASF/Cognis seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/36

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 280/10

| 1. | Komissio vastaanotti 8 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Citigroup Inc. määräysvallassa oleva jerseyläinen yritys Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited (CVCII) ja bulgarialainen yritys Advance Properties OOD (Advance Properties) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Advance Properties -yrityksen määräysvallassa olevassa bulgarialaisessa yrityksessä Huvepharma AD (Huvepharma) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 8 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Citigroup Inc. määräysvallassa oleva jerseyläinen yritys Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited (CVCII) ja bulgarialainen yritys Advance Properties OOD (Advance Properties) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan Advance Properties -yrityksen määräysvallassa olevassa bulgarialaisessa yrityksessä Huvepharma AD (Huvepharma) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Citigroup: rahoituspalvelujen tarjoaminen (muun muassa pankkipalvelut, arvopaperinvälitys ja pääomasijoitusrahastojen hoitaminen), |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Citigroup: rahoituspalvelujen tarjoaminen (muun muassa pankkipalvelut, arvopaperinvälitys ja pääomasijoitusrahastojen hoitaminen),

| — | Advance Properties: sijoitustoiminta lääketeollisuudessa sekä kiinteistö-, energia- ja laivanvarustusalalla, |
| --- | --- |

—

Advance Properties: sijoitustoiminta lääketeollisuudessa sekä kiinteistö-, energia- ja laivanvarustusalalla,

| — | Huvepharma: lääketeollisuus, erityisesti eläinten terveydenhuoltoon ja ravitsemukseen liittyvät tuotteet. |
| --- | --- |

—

Huvepharma: lääketeollisuus, erityisesti eläinten terveydenhuoltoon ja ravitsemukseen liittyvät tuotteet.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/37

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Alankomaiden kuningaskunnan talousministerin tiedonanto

2010/C 280/11

Talousministeri ilmoittaa vastaanottaneensa lupahakemuksen hiilivetyjen etsimiseksi osassa lohkoa P18, jonka sijainti ilmenee kaivosasetuksen (Mijnbouwregeling, Stcrt. 2002, N:o 245) liitteessä 3 olevasta kartasta. Kyseessä oleva osalohko on P18b.

Talousministeri pyytää otsikossa mainitun direktiivin ja kaivoslain (Mijnbouwwet, Stb. 2002, N:o 542) 15 pykälän mukaisesti jättämään kilpailevia lupahakemuksia, jotka koskevat hiilivetyjen etsintää Alankomaiden manneralustan osalohkolla P18b.

Osalohkoa P18b rajoittavat leveyspiirit väleillä A-B ja H-I, pituuspiirit väleillä B–C, G–H ja A–I, isoympyrät väleillä C–D ja E–F, ympyrän kaari 1 välillä D–E ja ympyrän kaari 2 välillä F-G.

Pisteiden koordinaatit ovat seuraavat:

| Piste | ° | ′ | ′′ E | ° | ′ | ′′ N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Piste

°

′

′′ E

°

′

′′ N

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Kaaren 1 keskipisteen koordinaatit ovat 3° 54′ 0,000′′ E ja 52° 1′ 30,000′′ N ja säde 5 meripeninkulmaa.

Kaaren 2 keskipisteen koordinaatit ovat 3° 53′ 34,000′′ E ja 52° 1′ 46,000′′ N ja säde 5 meripeninkulmaa.

Pisteiden maantieteelliset koordinaatit on määritelty ETRS89 -järjestelmän (European Terrestrial Reference System) mukaisesti.

Osalohkon P18b pinta-ala on 313,2 km2.

Luvan myöntämisvaltuudet on annettu talousministerille. Edellä mainitun direktiivin 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 6 artiklan 2 kohdassa mainitut perusteet, edellytykset ja vaatimukset on otettu huomioon kaivoslaissa (Stb. 2002, N:o 542).

Hakemuksia voi jättää 13 viikon ajan siitä, kun tämä tiedonanto on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, seuraavaan osoitteeseen:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Määräajan päättymisen jälkeen jätettyjä hakemuksia ei oteta huomioon.

Lupahakemuksia koskevat päätökset tehdään 12 kuukauden kuluessa määräajan päättymisestä.

Lisätietoja saa puhelimitse seuraavasta numerosta +31 703797088 (yhteyshenkilö: E. J. Hoppel).

---

Oikaisuja

| 16.10.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 280/39

---

Oikaistaan perinteisen merkinnän hyväksymishakemuksen julkaiseminen komission asetuksen (EY) N:o 607/2009 33 artiklan mukaisesti

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 275, 12. lokakuuta 2010
  )

2010/C 280/12

Poistetaan sivuilta 11, 13 ja 15 sanat ”Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:”.

---