# Euroopa Liidu C 282E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.282.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 282E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide19. oktoober 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.282.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 282E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide19. oktoober 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Nõukogu |
| 2010/C 282E/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 15/2010 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜVastu võetud nõukogu poolt 13. septembril 2010 (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

2010/C 282E/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 15/2010 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜVastu võetud nõukogu poolt 13. septembril 2010 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Nõukogu

| 19.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 282/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 15/2010

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/106/EMÜ

Vastu võetud nõukogu poolt 13. septembril 2010

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 282 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide eeskirjade kohaselt tuleb ehitised konstrueerida ja ehitada inimesi, koduloomi ja vara ohustamata. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide eeskirjade kohaselt tuleb ehitised konstrueerida ja ehitada inimesi, koduloomi ja vara ohustamata.

| (2) | Kõnealustel eeskirjadel on otsene mõju ehitustoodete kohta kehtivatele nõuetele. Seepärast kajastuvad kõnealused nõuded riiklikes tootestandardites, riiklikes tehnilistes tunnustustes ja teistes ehitustooteid käsitlevates riiklikes tehnilistes kirjeldustes ja normides. Kuna nõuded on erinevad, takistavad need liidusisest kaubandust. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealustel eeskirjadel on otsene mõju ehitustoodete kohta kehtivatele nõuetele. Seepärast kajastuvad kõnealused nõuded riiklikes tootestandardites, riiklikes tehnilistes tunnustustes ja teistes ehitustooteid käsitlevates riiklikes tehnilistes kirjeldustes ja normides. Kuna nõuded on erinevad, takistavad need liidusisest kaubandust.

| (3) | Käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigust määrata kindlaks nõuded, mida peetakse vajalikuks tervisekaitse, keskkonnakaitse ja töötajate kaitse tagamiseks ehitustoodete kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada liikmesriikide õigust määrata kindlaks nõuded, mida peetakse vajalikuks tervisekaitse, keskkonnakaitse ja töötajate kaitse tagamiseks ehitustoodete kasutamisel.

| (4) | Liikmesriigid on kehtestanud sätted, sealhulgas nõuded, mis ei käsitle üksnes hoonete ja muude ehitiste ohutust, vaid ka tervisekaitset, kestvust, energiasäästlikkust, keskkonnakaitset, majanduslikke aspekte ja muid üldiste huvide seisukohalt tähtsaid aspekte. Liidu või liikmesriigi tasandil ehitiste valdkonnas kehtestatud õigus- ja haldusnormid või kohtupraktika võivad avaldada mõju ehitustoodete suhtes kehtivatele nõuetele. Kuna nende mõju siseturu toimimisele on tõenäoliselt väga sarnane, on käesolevas määruses asjakohane käsitleda selliseid õigus- ja haldusnorme või kohtupraktikat „sätetena”. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid on kehtestanud sätted, sealhulgas nõuded, mis ei käsitle üksnes hoonete ja muude ehitiste ohutust, vaid ka tervisekaitset, kestvust, energiasäästlikkust, keskkonnakaitset, majanduslikke aspekte ja muid üldiste huvide seisukohalt tähtsaid aspekte. Liidu või liikmesriigi tasandil ehitiste valdkonnas kehtestatud õigus- ja haldusnormid või kohtupraktika võivad avaldada mõju ehitustoodete suhtes kehtivatele nõuetele. Kuna nende mõju siseturu toimimisele on tõenäoliselt väga sarnane, on käesolevas määruses asjakohane käsitleda selliseid õigus- ja haldusnorme või kohtupraktikat „sätetena”.

| (5) | Vajaduse korral määrab liikmesriik ehitustoote kavandatud kasutusotstarvet käsitlevates sätetes ehitistele esitatavate põhinõuete täitmiseks kindlaks põhiomadused, mille toimivus tuleks deklareerida. |
| --- | --- |

(5)

Vajaduse korral määrab liikmesriik ehitustoote kavandatud kasutusotstarvet käsitlevates sätetes ehitistele esitatavate põhinõuete täitmiseks kindlaks põhiomadused, mille toimivus tuleks deklareerida.

| (6) | Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (3) eesmärk oli kõrvaldada tehnilised kaubandustõkked ehitustoodete valdkonnas, et tõhustada nende vaba liikumist siseturul. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (3) eesmärk oli kõrvaldada tehnilised kaubandustõkked ehitustoodete valdkonnas, et tõhustada nende vaba liikumist siseturul.

| (7) | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks nähti direktiivis 89/106/EMÜ ette ehitustoodete ühtlustatud standardite kehtestamine ja Euroopa tehnilise tunnustuse andmine. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks nähti direktiivis 89/106/EMÜ ette ehitustoodete ühtlustatud standardite kehtestamine ja Euroopa tehnilise tunnustuse andmine.

| (8) | Direktiiv 89/106/EMÜ tuleks asendada, et lihtsustada ja selgitada olemasolevat raamistikku ning parandada olemasolevate meetmete läbipaistvust ja tõhusust. |
| --- | --- |

(8)

Direktiiv 89/106/EMÜ tuleks asendada, et lihtsustada ja selgitada olemasolevat raamistikku ning parandada olemasolevate meetmete läbipaistvust ja tõhusust.

| (9) | Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (4) ning samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta) (5) kehtestatud horisontaalset õigusraamistikku toodete turustamiseks siseturul. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses tuleks arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega) (4) ning samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ (toodete turustamise ühise raamistiku kohta) (5) kehtestatud horisontaalset õigusraamistikku toodete turustamiseks siseturul.

| (10) | Tehniliste tõkete kõrvaldamist ehitusvaldkonnas on võimalik saavutada ainult ehitustoodete toimivuse hindamiseks ühtlustatud tehniliste kirjelduste kehtestamisega. |
| --- | --- |

(10)

Tehniliste tõkete kõrvaldamist ehitusvaldkonnas on võimalik saavutada ainult ehitustoodete toimivuse hindamiseks ühtlustatud tehniliste kirjelduste kehtestamisega.

| (11) | Kõnealused ühtlustatud tehnilised kirjeldused peaksid sisaldama katsetamist, arvutamist ning muid ühtlustatud standardites ja Euroopa hindamisdokumendis ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks määratud vahendeid. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealused ühtlustatud tehnilised kirjeldused peaksid sisaldama katsetamist, arvutamist ning muid ühtlustatud standardites ja Euroopa hindamisdokumendis ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks määratud vahendeid.

| (12) | Nii meetodid, mida liikmesriigid kasutavad seoses ehitistele nõuete esitamisega, kui ka muud ehitustoodete põhiomadusi käsitlevad riiklikud eeskirjad peaksid vastama ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(12)

Nii meetodid, mida liikmesriigid kasutavad seoses ehitistele nõuete esitamisega, kui ka muud ehitustoodete põhiomadusi käsitlevad riiklikud eeskirjad peaksid vastama ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele.

| (13) | Vajaduse korral tuleks seoses ehitustoodete põhiomadustega ergutada ühtlustatud standardites toimivusklasside kasutamist, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muid erinevaid tingimusi. Kui komisjon ei ole selliseid klasse kehtestanud, peaks Euroopa standardimisasutustel olema õigus need kehtestada, lähtudes läbivaadatud volitustest. |
| --- | --- |

(13)

Vajaduse korral tuleks seoses ehitustoodete põhiomadustega ergutada ühtlustatud standardites toimivusklasside kasutamist, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muid erinevaid tingimusi. Kui komisjon ei ole selliseid klasse kehtestanud, peaks Euroopa standardimisasutustel olema õigus need kehtestada, lähtudes läbivaadatud volitustest.

| (14) | Kui kavandatud kasutusotstarbe jaoks on mis tahes põhiomaduse puhul vaja piirtasemeid, millele ehitustooted peavad liikmesriikides vastama, tuleks kõnealused tasemed kehtestada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes. |
| --- | --- |

(14)

Kui kavandatud kasutusotstarbe jaoks on mis tahes põhiomaduse puhul vaja piirtasemeid, millele ehitustooted peavad liikmesriikides vastama, tuleks kõnealused tasemed kehtestada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes.

| (15) | Komisjoni poolt käesoleva määruse kohaselt kindlaksmääratud piirtasemed peaksid kõnealuse ehitustoote puhul olema liikmesriikides kehtivates sätetes üldiselt tunnustatud põhiomaduste väärtused. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni poolt käesoleva määruse kohaselt kindlaksmääratud piirtasemed peaksid kõnealuse ehitustoote puhul olema liikmesriikides kehtivates sätetes üldiselt tunnustatud põhiomaduste väärtused.

| (16) | Piirtasemed võivad olla tehnilist või regulatiivset laadi ning neid võib kohaldada ühe või mitme omaduse suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Piirtasemed võivad olla tehnilist või regulatiivset laadi ning neid võib kohaldada ühe või mitme omaduse suhtes.

| (17) | Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) on tunnistatud pädevaks vastu võtma ühtlustatud standardeid vastavalt 28. märtsil 2003 alla kirjutatud üldjuhistele koostöö kohta komisjoni ja nende kahe asutuse vahel. Tootjad peaksid kohaldama kõnealuseid ühtlustatud standardeid, kui nende viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tehes seda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) kohaselt kehtestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) on tunnistatud pädevaks vastu võtma ühtlustatud standardeid vastavalt 28. märtsil 2003 alla kirjutatud üldjuhistele koostöö kohta komisjoni ja nende kahe asutuse vahel. Tootjad peaksid kohaldama kõnealuseid ühtlustatud standardeid, kui nende viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, tehes seda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) kohaselt kehtestatud kriteeriumitele.

| (18) | Direktiivis 89/106/EMÜ sätestatud menetlusi ühtlustatud standarditega hõlmamata ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse hindamiseks tuleks lihtsustada, et muuta need läbipaistvamaks ja vähendada ehitustoodete tootjate kulusid. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivis 89/106/EMÜ sätestatud menetlusi ühtlustatud standarditega hõlmamata ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse hindamiseks tuleks lihtsustada, et muuta need läbipaistvamaks ja vähendada ehitustoodete tootjate kulusid.

| (19) | Et võimaldada ehitustoote tootjal koostada toimivusdeklaratsiooni ehitustoote kohta, mis ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud ühtlustatud standardiga, on vaja ette näha Euroopa tehnilise hinnangu andmine. |
| --- | --- |

(19)

Et võimaldada ehitustoote tootjal koostada toimivusdeklaratsiooni ehitustoote kohta, mis ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud ühtlustatud standardiga, on vaja ette näha Euroopa tehnilise hinnangu andmine.

| (20) | Ehitustoodete tootjatel tuleks lubada taotleda nendele toodetele Euroopa tehnilist hinnangut direktiivi 89/106/EMÜ alusel kehtestatud Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste alusel. Seepärast tuleks tagada õigus kasutada kõnealuseid suuniseid Euroopa hindamisdokumentidena. |
| --- | --- |

(20)

Ehitustoodete tootjatel tuleks lubada taotleda nendele toodetele Euroopa tehnilist hinnangut direktiivi 89/106/EMÜ alusel kehtestatud Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste alusel. Seepärast tuleks tagada õigus kasutada kõnealuseid suuniseid Euroopa hindamisdokumentidena.

| (21) | Euroopa hindamisdokumentide kavandi koostamine ja Euroopa tehnilise hinnangu andmine tuleks usaldada liikmesriikide määratud tehnilise hindamise asutustele. Et tagada tehnilise hindamise asutuste vajalik pädevus kõnealuste ülesannete täitmiseks, tuleks nende määramise nõuded sätestada liidu tasandil. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa hindamisdokumentide kavandi koostamine ja Euroopa tehnilise hinnangu andmine tuleks usaldada liikmesriikide määratud tehnilise hindamise asutustele. Et tagada tehnilise hindamise asutuste vajalik pädevus kõnealuste ülesannete täitmiseks, tuleks nende määramise nõuded sätestada liidu tasandil.

| (22) | Tehnilise hindamise asutused peaksid looma organisatsiooni (edaspidi „tehnilise hindamise asutuste organisatsioon”), mida vajaduse korral toetatakse liidupoolse rahastamisega, et koordineerida Euroopa hindamisdokumentide kavandi koostamise ja Euroopa tehniliste hinnangute andmise korda. |
| --- | --- |

(22)

Tehnilise hindamise asutused peaksid looma organisatsiooni (edaspidi „tehnilise hindamise asutuste organisatsioon”), mida vajaduse korral toetatakse liidupoolse rahastamisega, et koordineerida Euroopa hindamisdokumentide kavandi koostamise ja Euroopa tehniliste hinnangute andmise korda.

| (23) | Ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustoote või sellise ehitustoote puhul, mille kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, peaks turule laskmisel olema kaasas toimivusdeklaratsioon ehitustoote põhiomaduste kohta vastavalt asjakohastele ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud juhtudel. |
| --- | --- |

(23)

Ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustoote või sellise ehitustoote puhul, mille kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, peaks turule laskmisel olema kaasas toimivusdeklaratsioon ehitustoote põhiomaduste kohta vastavalt asjakohastele ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele, välja arvatud käesolevas määruses sätestatud juhtudel.

| (24) | Toimivusdeklaratsioon võib sisaldada teavet ohtlike ainete sisalduse kohta, et parandada võimalusi säästlike ehitiste rajamiseks ja hõlbustada keskkonnasõbralike toodete väljatöötamist. Käesolev määrus ei piira muudest liidu õigusaktidest tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi, mida võidakse kohaldada ohtlike ainete suhtes, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) (11). |
| --- | --- |

(24)

Toimivusdeklaratsioon võib sisaldada teavet ohtlike ainete sisalduse kohta, et parandada võimalusi säästlike ehitiste rajamiseks ja hõlbustada keskkonnasõbralike toodete väljatöötamist. Käesolev määrus ei piira muudest liidu õigusaktidest tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi, mida võidakse kohaldada ohtlike ainete suhtes, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (9), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) (11).

| (25) | On vaja ette näha lihtsustatud menetlused toimivusdeklaratsioonide koostamiseks, et kergendada ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) finantskoormust. |
| --- | --- |

(25)

On vaja ette näha lihtsustatud menetlused toimivusdeklaratsioonide koostamiseks, et kergendada ettevõtjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) finantskoormust.

| (26) | Et tagada toimivusdeklaratsiooni täpsus ja usaldusväärsus, tuleks ehitustoote toimivust hinnata ja tagada tehase tootmisohje vastavalt asjakohasele ehitustoote toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemile. Konkreetse ehitustoote suhtes võib kohaldada mitut süsteemi, et võtta arvesse toote mõnede põhiomaduste erisuhet ehitistele esitatavate põhinõuetega. |
| --- | --- |

(26)

Et tagada toimivusdeklaratsiooni täpsus ja usaldusväärsus, tuleks ehitustoote toimivust hinnata ja tagada tehase tootmisohje vastavalt asjakohasele ehitustoote toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemile. Konkreetse ehitustoote suhtes võib kohaldada mitut süsteemi, et võtta arvesse toote mõnede põhiomaduste erisuhet ehitistele esitatavate põhinõuetega.

| (27) | Võttes arvesse ehitustoodete eripära ja nende hindamissüsteemi konkreetset raskuspunkti, ei ole otsuses nr 768/2008/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlused ja moodulid sobivad. Seepärast tuleks kehtestada erimeetodid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(27)

Võttes arvesse ehitustoodete eripära ja nende hindamissüsteemi konkreetset raskuspunkti, ei ole otsuses nr 768/2008/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlused ja moodulid sobivad. Seepärast tuleks kehtestada erimeetodid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks.

| (28) | Kuna ehitustoodete CE-märgisel on erinev tähendus, võrreldes määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud üldpõhimõtetega, tuleks kehtestada erisätted, et tagada selge kohustus kinnitada ehitustoodetele CE-märgis ning selle kohustuse tagajärjed. |
| --- | --- |

(28)

Kuna ehitustoodete CE-märgisel on erinev tähendus, võrreldes määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud üldpõhimõtetega, tuleks kehtestada erisätted, et tagada selge kohustus kinnitada ehitustoodetele CE-märgis ning selle kohustuse tagajärjed.

| (29) | Ehitustootele CE-märgist kinnitades või kinnitada lastes peaks tootja märkima, et ta vastutab selle eest, et kõnealune toode vastab deklareeritud toimivusele. |
| --- | --- |

(29)

Ehitustootele CE-märgist kinnitades või kinnitada lastes peaks tootja märkima, et ta vastutab selle eest, et kõnealune toode vastab deklareeritud toimivusele.

| (30) | Käesoleva määruse kohane CE-märgis tuleks kinnitada kõikidele ehitustoodetele, mille kohta tootja on koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt käesolevale määrusele. Käesoleva määruse kohast CE-märgist ei tohiks kinnitada, kui toimivusdeklaratsiooni ei ole koostatud. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse kohane CE-märgis tuleks kinnitada kõikidele ehitustoodetele, mille kohta tootja on koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt käesolevale määrusele. Käesoleva määruse kohast CE-märgist ei tohiks kinnitada, kui toimivusdeklaratsiooni ei ole koostatud.

| (31) | CE-märgis peaks olema ainus märgistus, mis tõendab ehitustoodete vastavust deklareeritud toimivusele ja kohaldatavatele nõuetele, mis on seotud liidu ühtlustamisalaste õigusaktidega. Teisi märgiseid võib siiski kasutada, tingimusel et need aitavad parandada ehitustoodete kasutajate kaitset ja ei ole hõlmatud liidu ühtlustamisalaste õigusaktidega. |
| --- | --- |

(31)

CE-märgis peaks olema ainus märgistus, mis tõendab ehitustoodete vastavust deklareeritud toimivusele ja kohaldatavatele nõuetele, mis on seotud liidu ühtlustamisalaste õigusaktidega. Teisi märgiseid võib siiski kasutada, tingimusel et need aitavad parandada ehitustoodete kasutajate kaitset ja ei ole hõlmatud liidu ühtlustamisalaste õigusaktidega.

| (32) | Et vältida selliste ehitustoodete tarbetut katsetamist, mille toimivust on juba piisavalt tõestatud katsete stabiilsete tulemuste või muude olemasolevate andmete alusel, tuleks tootjatel lubada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või komisjoni otsuses sätestatud tingimustel deklareerida teatav toimivustase või -klass ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata. |
| --- | --- |

(32)

Et vältida selliste ehitustoodete tarbetut katsetamist, mille toimivust on juba piisavalt tõestatud katsete stabiilsete tulemuste või muude olemasolevate andmete alusel, tuleks tootjatel lubada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või komisjoni otsuses sätestatud tingimustel deklareerida teatav toimivustase või -klass ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata.

| (33) | Juba tehtud katsete kordamise vältimiseks tuleks ehitustoote tootjal lubada kasutada kolmanda isiku katsetulemusi. |
| --- | --- |

(33)

Juba tehtud katsete kordamise vältimiseks tuleks ehitustoote tootjal lubada kasutada kolmanda isiku katsetulemusi.

| (34) | Tootjad võivad kasutada lihtsustatud menetlusi, kasutades dokumentatsiooni jaoks oma valitud formaati ja järgides asjakohases ühtlustatud standardis ettenähtud tingimusi. |
| --- | --- |

(34)

Tootjad võivad kasutada lihtsustatud menetlusi, kasutades dokumentatsiooni jaoks oma valitud formaati ja järgides asjakohases ühtlustatud standardis ettenähtud tingimusi.

| (35) | Et veelgi vähendada mikroettevõtjate kulusid nende toodetud ehitustoodete turule laskmisel, tuleb ette näha lihtsustatud menetlused toimivuse hindamiseks, kui kõnealuse tootega ei kaasne märkimisväärset ohtu, täites seejuures mis tahes päritoluga kohaldatavaid nõudeid. Selliseid lihtsustatud menetlusi kohaldavad ettevõtjad peaksid lisaks tõendama, et nad kvalifitseeruvad mikroettevõtjatena. Lisaks peaksid nad järgima toimivuse püsivuse kontrollimise menetlusi, mis on ette nähtud nende toodete ühtlustatud tehniliste kirjeldustega. |
| --- | --- |

(35)

Et veelgi vähendada mikroettevõtjate kulusid nende toodetud ehitustoodete turule laskmisel, tuleb ette näha lihtsustatud menetlused toimivuse hindamiseks, kui kõnealuse tootega ei kaasne märkimisväärset ohtu, täites seejuures mis tahes päritoluga kohaldatavaid nõudeid. Selliseid lihtsustatud menetlusi kohaldavad ettevõtjad peaksid lisaks tõendama, et nad kvalifitseeruvad mikroettevõtjatena. Lisaks peaksid nad järgima toimivuse püsivuse kontrollimise menetlusi, mis on ette nähtud nende toodete ühtlustatud tehniliste kirjeldustega.

| (36) | Individuaalselt projekteeritud ja toodetud ehitustoote puhul tuleks tootjal lubada kasutada toimivuse hindamiseks lihtsustatud menetlusi, kui on võimalik tõestada, et turule lastav toode vastab kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(36)

Individuaalselt projekteeritud ja toodetud ehitustoote puhul tuleks tootjal lubada kasutada toimivuse hindamiseks lihtsustatud menetlusi, kui on võimalik tõestada, et turule lastav toode vastab kohaldatavatele nõuetele.

| (37) | Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nad lasevad turule või teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva määruse nõuetele vastavaid ehitustooteid, eesmärgiga tagada ehitustoodete toimivus ja täita ehitistele esitatavaid põhinõudeid. Eelkõige peaksid ehitustoodete importijad ja levitajad olema teadlikud põhiomadustest, mille suhtes on liidu turul kehtestatud sätted, ning liikmesriikides ehitistele esitatavate põhinõuete suhtes kehtivatest erinõuetest, ning kasutama selliseid teadmisi oma äritegevuses. |
| --- | --- |

(37)

Kõik tarne- ja turustamisahelas osalevad ettevõtjad peaksid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et nad lasevad turule või teevad turul kättesaadavaks ainult käesoleva määruse nõuetele vastavaid ehitustooteid, eesmärgiga tagada ehitustoodete toimivus ja täita ehitistele esitatavaid põhinõudeid. Eelkõige peaksid ehitustoodete importijad ja levitajad olema teadlikud põhiomadustest, mille suhtes on liidu turul kehtestatud sätted, ning liikmesriikides ehitistele esitatavate põhinõuete suhtes kehtivatest erinõuetest, ning kasutama selliseid teadmisi oma äritegevuses.

| (38) | Oluline on tagada riiklike tehniliste eeskirjade kättesaadavus, et ettevõtjad, eriti VKEd, saaksid koguda usaldusväärset ja täpset teavet selles liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohta, kus nad kavatsevad oma tooteid turule lasta või turul kättesaadavaks teha. Liikmesriigid peaksid sel eesmärgil määrama ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid. Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 764/2008 (milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes) (12) artikli 10 lõikes 1 kindlaks määratud ülesannetele peaksid ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid andma teavet ka konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamise, ülespanemise või monteerimise kohta. |
| --- | --- |

(38)

Oluline on tagada riiklike tehniliste eeskirjade kättesaadavus, et ettevõtjad, eriti VKEd, saaksid koguda usaldusväärset ja täpset teavet selles liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohta, kus nad kavatsevad oma tooteid turule lasta või turul kättesaadavaks teha. Liikmesriigid peaksid sel eesmärgil määrama ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid. Lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 764/2008 (milles sätestatakse menetlused seoses teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamisega teises liikmesriigis seaduslikult turustatavate toodete suhtes) (12) artikli 10 lõikes 1 kindlaks määratud ülesannetele peaksid ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid andma teavet ka konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamise, ülespanemise või monteerimise kohta.

| (39) | Kaupade vaba liikumise hõlbustamiseks peaksid ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid jagama tasuta teavet sätete kohta, mille eesmärk on täita liikmesriigi territooriumil iga ehitustoote kavandatud kasutusotstarbe suhtes kohaldatavaid ehitistele esitatavaid põhinõudeid. Toodete kontaktpunktid võiksid ettevõtjatele jagada samuti lisateavet või esitada tähelepanekuid. Lisateabe eest võivad toodete kontaktpunktid küsida tasu, mis on proportsionaalne sellise teabe või tähelepanekute edastamise kuludega. |
| --- | --- |

(39)

Kaupade vaba liikumise hõlbustamiseks peaksid ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid jagama tasuta teavet sätete kohta, mille eesmärk on täita liikmesriigi territooriumil iga ehitustoote kavandatud kasutusotstarbe suhtes kohaldatavaid ehitistele esitatavaid põhinõudeid. Toodete kontaktpunktid võiksid ettevõtjatele jagada samuti lisateavet või esitada tähelepanekuid. Lisateabe eest võivad toodete kontaktpunktid küsida tasu, mis on proportsionaalne sellise teabe või tähelepanekute edastamise kuludega.

| (40) | Kuna toodete kontaktpunktide loomine ei tohiks häirida pädevate asutuste vahelist ülesannete jaotust liikmesriikide õigussüsteemides, peaks liikmesriikidel olema võimalik luua ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkte vastavalt piirkondlikule või kohalikule pädevusele. Liikmesriikidel peaks olema võimalik anda ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkti ülesanded muude liidu õigusaktide kohaselt loodud olemasolevatele kontaktpunktidele, et vältida asjatut kontaktpunktide arvu suurenemist ja lihtsustada haldusmenetlusi. Liikmesriikidel peaks olema samuti võimalik anda toodete kontaktpunkti ülesanded mitte üksnes riiklike haldusorganite olemasolevatele talitustele, vaid ka riiklikele SOLVITi keskustele, kaubanduskodadele, kutseorganisatsioonidele ja eraõiguslikele asutustele, et mitte suurendada ettevõtjate ja pädevate asutuste halduskulusid. |
| --- | --- |

(40)

Kuna toodete kontaktpunktide loomine ei tohiks häirida pädevate asutuste vahelist ülesannete jaotust liikmesriikide õigussüsteemides, peaks liikmesriikidel olema võimalik luua ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkte vastavalt piirkondlikule või kohalikule pädevusele. Liikmesriikidel peaks olema võimalik anda ehitusvaldkonna toodete kontaktpunkti ülesanded muude liidu õigusaktide kohaselt loodud olemasolevatele kontaktpunktidele, et vältida asjatut kontaktpunktide arvu suurenemist ja lihtsustada haldusmenetlusi. Liikmesriikidel peaks olema samuti võimalik anda toodete kontaktpunkti ülesanded mitte üksnes riiklike haldusorganite olemasolevatele talitustele, vaid ka riiklikele SOLVITi keskustele, kaubanduskodadele, kutseorganisatsioonidele ja eraõiguslikele asutustele, et mitte suurendada ettevõtjate ja pädevate asutuste halduskulusid.

| (41) | Et tagada liidu ühtlustamisala õigusaktide võrdväärne ja järjepidev täitmine, peaksid liikmesriigid teostama tõhusat turujärelevalvet. Määruses (EÜ) nr 765/2008 kehtestatakse sellise turujärelevalve põhilised toimimistingimused, eelkõige programmide, rahastamise ja karistuste kohta. |
| --- | --- |

(41)

Et tagada liidu ühtlustamisala õigusaktide võrdväärne ja järjepidev täitmine, peaksid liikmesriigid teostama tõhusat turujärelevalvet. Määruses (EÜ) nr 765/2008 kehtestatakse sellise turujärelevalve põhilised toimimistingimused, eelkõige programmide, rahastamise ja karistuste kohta.

| (42) | Liikmesriikide vastutust oma territooriumil ohutuse, tervisekaitse ja muude aspektide eest, mida reguleeritakse ehitistele esitatavate põhinõuetega, tuleks tunnustada kaitseklauslis, milles nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriikide vastutust oma territooriumil ohutuse, tervisekaitse ja muude aspektide eest, mida reguleeritakse ehitistele esitatavate põhinõuetega, tuleks tunnustada kaitseklauslis, milles nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed.

| (43) | Kuna on vaja, et ehitustoodete toimivuse püsivust hindavad ja kontrollivad asutused toimiksid kogu liidus ühetaoliselt ja täidaksid oma ülesandeid samal tasemel ning ausa konkurentsi tingimustes, tuleks sätestada nõuded kõnealustele asutustele, kes taotlevad õigust olla teavitatud asutused käesoleva määruse tähenduses. Tuleks ette näha ka piisava teabe kättesaadavus selliste asutuste kohta ja nende järelevalve korraldamine. |
| --- | --- |

(43)

Kuna on vaja, et ehitustoodete toimivuse püsivust hindavad ja kontrollivad asutused toimiksid kogu liidus ühetaoliselt ja täidaksid oma ülesandeid samal tasemel ning ausa konkurentsi tingimustes, tuleks sätestada nõuded kõnealustele asutustele, kes taotlevad õigust olla teavitatud asutused käesoleva määruse tähenduses. Tuleks ette näha ka piisava teabe kättesaadavus selliste asutuste kohta ja nende järelevalve korraldamine.

| (44) | Ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise ühetaolise kvaliteedi tagamiseks tuleb ka sätestada nõuded, mida kohaldatakse asutuste suhtes, kes vastutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamise eest kõnealuseid ülesandeid täitvatest asutustest. |
| --- | --- |

(44)

Ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise ühetaolise kvaliteedi tagamiseks tuleb ka sätestada nõuded, mida kohaldatakse asutuste suhtes, kes vastutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamise eest kõnealuseid ülesandeid täitvatest asutustest.

| (45) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruse abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni kohaldatakse jätkuvalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (13), välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevaid sätteid, mis ei ole kohaldatavad. |
| --- | --- |

(45)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 291 sätestatakse seadusandliku tavamenetluse kohaselt eelnevalt määruse abil eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes. Kuni kõnealuse uue määruse vastuvõtmiseni kohaldatakse jätkuvalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (13), välja arvatud kontrolliga regulatiivmenetlust käsitlevaid sätteid, mis ei ole kohaldatavad.

| (46) | Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu teatavaid delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu teatavaid delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

| (47) | Kuna käesoleva määruse nõuetekohase toimimise raamistiku kasutuselevõtmiseks on vaja aega, tuleks selle kohaldamine edasi lükata, välja arvatud tehnilise hindamise asutuste määramise, teavitavate ametiasutuste ja teavitatud asutuste teatavakstegemise, tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni loomise ja alalise ehituskomitee asutamisega seotud sätete kohaldamine. |
| --- | --- |

(47)

Kuna käesoleva määruse nõuetekohase toimimise raamistiku kasutuselevõtmiseks on vaja aega, tuleks selle kohaldamine edasi lükata, välja arvatud tehnilise hindamise asutuste määramise, teavitavate ametiasutuste ja teavitatud asutuste teatavakstegemise, tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni loomise ja alalise ehituskomitee asutamisega seotud sätete kohaldamine.

| (48) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös sidusrühmadega käivitama ehitussektori teavituskampaaniad, eelkõige ettevõtjate ja ehitustoodete kasutajate teavitamiseks küsimustes, mis puudutavad ühise tehnilise keele loomist, ettevõtjate ja kasutajate vahel vastutuse jagamist, ehitustoodetele CE-märgise kinnitamist, ehitistele esitatavate põhinõuete läbivaatamist ning toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteeme. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös sidusrühmadega käivitama ehitussektori teavituskampaaniad, eelkõige ettevõtjate ja ehitustoodete kasutajate teavitamiseks küsimustes, mis puudutavad ühise tehnilise keele loomist, ettevõtjate ja kasutajate vahel vastutuse jagamist, ehitustoodetele CE-märgise kinnitamist, ehitistele esitatavate põhinõuete läbivaatamist ning toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteeme.

| (49) | Ehitistele esitatav põhinõue „loodusvarade säästev kasutamine” peaks eelkõige arvesse võtma ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavust pärast lammutamist, ehitiste vastupidavust ning keskkonnasõbraliku tooraine ja teisese materjali kasutamist ehitistes. |
| --- | --- |

(49)

Ehitistele esitatav põhinõue „loodusvarade säästev kasutamine” peaks eelkõige arvesse võtma ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavust pärast lammutamist, ehitiste vastupidavust ning keskkonnasõbraliku tooraine ja teisese materjali kasutamist ehitistes.

| (50) | Loodusvarade säästva kasutamise ja ehitiste poolt keskkonnale avaldatava mõju hindamiseks tuleks võimaluse korral kasutada toodete keskkonnadeklaratsioone. |
| --- | --- |

(50)

Loodusvarade säästva kasutamise ja ehitiste poolt keskkonnale avaldatava mõju hindamiseks tuleks võimaluse korral kasutada toodete keskkonnadeklaratsioone.

| (51) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tagada ehitustoodete siseturu nõuetekohane toimimine, sätestades ühtlustatud tehnilised kirjeldused ehitustoodete toimivuse väljendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(51)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tagada ehitustoodete siseturu nõuetekohane toimimine, sätestades ühtlustatud tehnilised kirjeldused ehitustoodete toimivuse väljendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse ehitustoodete turule laskmise või turul kättesaadavaks tegemise tingimused, kehtestades ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse väljendamise ja kõnealustel toodetel CE-märgise kasutamise ühtsed eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ehitustoode”– toode või komplekt, mis on toodetud ja turule lastud püsivaks paigaldamiseks ehitisse või selle osadesse nii, et toote eemaldamine muudab ehitise toimivust ehitisele esitatavate põhinõuete seisukohalt;

2)   „komplekt”– ühe tootja poolt turule lastud ehitustoode, mis on vähemalt kahest eraldi komponendist koosnev kogum, mis tuleb ehitisse paigaldamiseks kokku panna;

3)   „ehitised”– hooned ja rajatised;

4)   „põhiomadused”– need ehitustoodete tunnused, mis on seotud ehitistele esitatavate põhinõuetega;

5)   „ehitustoote toimivus”– toimivus seoses vastavate põhiomadustega, väljendatuna tasemetes, klassides või kirjeldusena;

6)   „tase”– ehitustoote toimivuse hindamise tulemus seoses selle põhiomadustega, väljendatuna numbrilise väärtusena;

7)   „klass”– ehitustoote toimivustasemete vahemik, mis on piiritletud suurima ja väikseima väärtusega;

8)   „piirtase”– ehitustoote väikseim või suurim toimivustase;

9)   „tootetüüp”– ehitustoodet esindavate toimivustasemete või -klasside kogum, mis on seotud toote põhiomadustega ja mille tootmiseks on teatavates tootmisprotsessides kasutatud teatavat kombinatsiooni toormaterjalidest ja muudest komponentidest;

10)   „ühtlustatud tehnilised kirjeldused”– ühtlustatud standardid ja Euroopa hindamisdokumendid;

11)   „ühtlustatud standard”– standard, mille on komisjoni taotluse alusel vastu võtnud direktiivi 98/34/EÜ I lisas loetletud Euroopa standardiorgan vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 6;

12)   „Euroopa hindamisdokument”– dokument, mille on vastu võtnud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon Euroopa tehniliste hinnangute andmise eesmärgil;

13)   „Euroopa tehniline hinnang”– dokumenteeritud hinnang ehitustoote toimivuse kohta seoses selle põhiomadustega kooskõlas vastava Euroopa hindamisdokumendiga;

14)   „kavandatud kasutusotstarve”– ehitustoote kavandatud kasutusotstarve, mis on määratletud kohaldatavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses;

15)   „tehniline eridokumentatsioon”– dokumentatsioon, mis tõendab, et kohaldatava toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi meetodid on asendatud muude meetoditega, tingimusel et kõnealuste teiste meetoditega saadud tulemused on samaväärsed vastava ühtlustatud standardi katsemeetoditega saadud tulemustega;

16)   „turul kättesaadavaks tegemine”– ehitustoote tasu eest või tasuta tarnimine liidu turule äritegevuse käigus kas levitamiseks või kasutamiseks;

17)   „turule laskmine”– ehitustoote liidu turul esmakordne kättesaadavaks tegemine;

18)   „ettevõtja”– tootja, importija, levitaja või volitatud esindaja;

19)   „tootja”– füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab ehitustoote või laseb selle projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all;

20)   „levitaja”– iga tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb ehitustoote turul kättesaadavaks;

21)   „importija”– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb ehitustoote kolmandast riigist liidu turule;

22)   „volitatud esindaja”– liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega;

23)   „kõrvaldamine”– meede, mille eesmärk on takistada tarneahelas oleva ehitustoote turul kättesaadavaks tegemist;

24)   „tagasivõtmine”– meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi ehitustoode, mis on juba lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud;

25)   „akrediteerimine”– määrusega (EÜ) nr 765/2008 määratletud tähenduses;

26)   „tehase tootmisohje”– asjakohaste ühtlustatud tehniliste kirjelduste kohaselt tehases teostatav tootmise dokumenteeritud pidev sisekontroll;

27)   „mikroettevõtja”– mikroettevõtja vastavalt määratlusele komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (14);

28)   „olelusring”– ehitustoote eksistentsi jooksul üksteisele järgnevate ja üksteisega seotud etappide kogum alates tooraine hankimisest või loodusvaradest saamisest kuni lõpliku kõrvaldamiseni.

Artikkel 3

Ehitistele esitatavad põhinõuded ja ehitustoodete põhiomadused

1.   I lisas sätestatud ehitistele esitatavad põhinõuded on aluseks standardimise volituste ja ühtlustatud tehniliste kirjelduste koostamisele.

2.   Ehitustoodete põhiomadused sätestatakse ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes seoses ehitistele esitatavate põhinõuetega.

3.   Ühtlustatud standardiga hõlmatud konkreetsete ehitustoodete rühmade puhul määrab komisjon artikli 60 kohaselt delegeeritud õigusaktidega kindlaks, kui see on asjakohane ja seoses ühtlustatud standardites määratletud kavandatud kasutusotstarvetega, need põhiomadused, mille suhtes tootja deklareerib oma toote toimivuse selle turule laskmisel.

Kui see on asjakohane, määrab komisjon artikli 60 kohaselt delegeeritud õigusaktidega kindlaks ka deklareeritavate põhiomadustega seotud toimivuse piirtasemed.

II   PEATÜKK

TOIMIVUSDEKLARATSIOON JA CE-MÄRGIS

Artikkel 4

Toimivusdeklaratsioon

1.   Kui ehitustoode on hõlmatud ühtlustatud standardiga või kui selle kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, koostab tootja sellise toote turule laskmisel toimivusdeklaratsiooni.

2.   Kui ehitustoode on hõlmatud ühtlustatud standardiga või selle kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, esitatakse mis tahes vormis teave selle toimivuse kohta seoses põhiomadustega, nagu see on määratletud kohaldatavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses, ainult siis, kui see on toimivusdeklaratsioonis esitatud ja kindlaks määratud.

3.   Toimivusdeklaratsiooni koostamisega võtab tootja endale vastutuse ehitustoote vastavuse eest deklareeritud toimivusele. Kui puuduvad vastupidist tõendavad objektiivsed andmed, eeldavad liikmesriigid, et tootja koostatud toimivusdeklaratsioon on täpne ja usaldusväärne.

Artikkel 5

Toimivusdeklaratsiooni koostamise erandid

Erandina artikli 4 lõikest 1 ning kui puuduvad liidu või siseriiklikud sätted, millega nõutakse põhiomaduste deklareerimist juhul, kui tootja kavatseb toote turule lasta, võib tootja ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustoote turulelaskmisel toimivusdeklaratsiooni mitte koostada, kui:

| a) | ehitustoode on üksiktootmises eritellimuse alusel individuaalselt toodetud või tellimuse järgi tehtud ning see on paigaldatud ühte kindlaksmääratud ehitisse tootja poolt, kes vastutab toote ehitistesse ohutu paigaldamise eest kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, ning selliste isikute vastutusel, kes vastavalt kohaldatavate siseriiklikele eeskirjadele määratakse vastutama ehitustööde ohutu läbiviimise eest; |
| --- | --- |

a)

ehitustoode on üksiktootmises eritellimuse alusel individuaalselt toodetud või tellimuse järgi tehtud ning see on paigaldatud ühte kindlaksmääratud ehitisse tootja poolt, kes vastutab toote ehitistesse ohutu paigaldamise eest kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, ning selliste isikute vastutusel, kes vastavalt kohaldatavate siseriiklikele eeskirjadele määratakse vastutama ehitustööde ohutu läbiviimise eest;

| b) | ehitustoode on valmistatud ehitusplatsil vastavasse ehitisse paigaldamiseks kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega ning selliste isikute vastutusel, kes vastavalt kohaldatavate siseriiklikele eeskirjadele määratakse vastutama ehitustööde ohutu läbiviimise eest, või |
| --- | --- |

b)

ehitustoode on valmistatud ehitusplatsil vastavasse ehitisse paigaldamiseks kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega ning selliste isikute vastutusel, kes vastavalt kohaldatavate siseriiklikele eeskirjadele määratakse vastutama ehitustööde ohutu läbiviimise eest, või

| c) | ehitustoode on valmistatud traditsioonilisel viisil ja üksiktootmises selliste ehitiste nõuetekohaseks renoveerimiseks, mis on ametliku kaitse all teatava keskkonna või nende endi spetsiifilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega. |
| --- | --- |

c)

ehitustoode on valmistatud traditsioonilisel viisil ja üksiktootmises selliste ehitiste nõuetekohaseks renoveerimiseks, mis on ametliku kaitse all teatava keskkonna või nende endi spetsiifilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu kooskõlas kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega.

Artikkel 6

Toimivusdeklaratsiooni sisu

1.   Toimivusdeklaratsioonis väljendatakse ehitustoodete toimivust seoses nende toodete põhiomadustega vastavalt asjakohastele ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele.

2.   Toimivusdeklaratsioon sisaldab eelkõige järgmist teavet:

| a) | viide tootetüübile, mille kohta toimivusdeklaratsioon on koostatud; |
| --- | --- |

a)

viide tootetüübile, mille kohta toimivusdeklaratsioon on koostatud;

| b) | V lisas sätestatud ehitustoote toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteem või süsteemid; |
| --- | --- |

b)

V lisas sätestatud ehitustoote toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteem või süsteemid;

| c) | iga põhiomaduse hindamiseks kasutatud ühtlustatud standardi või Euroopa tehnilise hinnangu viitenumber ja väljaandmise kuupäev; |
| --- | --- |

c)

iga põhiomaduse hindamiseks kasutatud ühtlustatud standardi või Euroopa tehnilise hinnangu viitenumber ja väljaandmise kuupäev;

| d) | kui see on asjakohane, kasutatud tehnilise eridokumentatsiooni viitenumber ja nõuded, millele toode tootja väitel vastab. |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, kasutatud tehnilise eridokumentatsiooni viitenumber ja nõuded, millele toode tootja väitel vastab.

3.   Lisaks sisaldab toimivusdeklaratsioon järgmist:

| a) | ehitustoote kavandatud kasutusotstarve või -otstarbed kooskõlas kohaldatava ühtlustatud tehnilise kirjeldusega; |
| --- | --- |

a)

ehitustoote kavandatud kasutusotstarve või -otstarbed kooskõlas kohaldatava ühtlustatud tehnilise kirjeldusega;

| b) | põhiomaduste loetelu, nagu on kindlaks määratud ühtlustatud tehnilises kirjelduses deklareeritud kasutusotstarbe või -otstarvete jaoks; |
| --- | --- |

b)

põhiomaduste loetelu, nagu on kindlaks määratud ühtlustatud tehnilises kirjelduses deklareeritud kasutusotstarbe või -otstarvete jaoks;

| c) | ehitustoote deklareeritud kavandatud kasutusotstarbe või -otstarvete vähemalt ühe põhiomaduse toimivus; |
| --- | --- |

c)

ehitustoote deklareeritud kavandatud kasutusotstarbe või -otstarvete vähemalt ühe põhiomaduse toimivus;

| d) | kui see on asjakohane, ehitustoote toimivus tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena seoses artikli 3 lõike 3 kohaselt kindlaksmääratud põhiomadustega; |
| --- | --- |

d)

kui see on asjakohane, ehitustoote toimivus tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena seoses artikli 3 lõike 3 kohaselt kindlaksmääratud põhiomadustega;

| e) | kui see on asjakohane, ehitustoote toimivus tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena seoses kõikide põhiomadustega, mille kohta on deklareeritud kavandatud kasutusotstarvet või -otstarbeid käsitlevad sätted, kui tootja kavatseb ehitustoote turule lasta; |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, ehitustoote toimivus tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena seoses kõikide põhiomadustega, mille kohta on deklareeritud kavandatud kasutusotstarvet või -otstarbeid käsitlevad sätted, kui tootja kavatseb ehitustoote turule lasta;

| f) | loetletud põhiomaduste korral, mille toimivust ei ole deklareeritud, akronüüm „NPD” (No Performance Determined, st toimivust ei ole kindlaks määratud); |
| --- | --- |

f)

loetletud põhiomaduste korral, mille toimivust ei ole deklareeritud, akronüüm „NPD” (No Performance Determined, st toimivust ei ole kindlaks määratud);

| g) | kui asjaomasele tootele on antud Euroopa tehniline hinnang, ehitustoote toimivus tasemete või klasside kaupa või kirjeldus seoses vastavas Euroopa tehnilises hinnangus sisalduvate põhiomadustega. |
| --- | --- |

g)

kui asjaomasele tootele on antud Euroopa tehniline hinnang, ehitustoote toimivus tasemete või klasside kaupa või kirjeldus seoses vastavas Euroopa tehnilises hinnangus sisalduvate põhiomadustega.

4.   Toimivusdeklaratsioon tuleb koostada III lisas esitatud näidist kasutades.

Artikkel 7

Toimivusdeklaratsiooni lisamine

1.   Igale turul kättesaadavaks tehtavale tootele lisatakse toimivusdeklaratsiooni koopia.

Kui sama toote partii toimetatakse ühele kasutajale, võib sellele lisada ühe toimivusdeklaratsiooni koopia.

2.   Toimivusdeklaratsiooni koopia võib teha elektrooniliselt kättesaadavaks ainult juhul, kui vastuvõtja on selleks andnud selge nõusoleku.

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib toimivusdeklaratsiooni sisu teha kättesaadavaks veebilehel vastavalt komisjoni poolt artikli 60 kohaselt delegeeritud õigusaktidega kehtestatud tingimustele.

4.   Toimivusdeklaratsioon lisatakse keeles või keeltes, mida nõuab liikmesriik, kus toode tehakse kättesaadavaks.

Artikkel 8

Üldpõhimõtted ja CE-märgise kasutamine

1.   CE-märgisele kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtteid.

2.   CE-märgis kinnitatakse nendele ehitustoodetele, mille kohta tootja on koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 6 ja 7.

Kui tootja ei ole koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 6 ja 7, siis CE-märgist ei kinnitata.

Kinnitades või olles kinnitanud tootele CE-märgise, märgib tootja, et ta võtab vastutuse ehitustoote vastavuse eest deklareeritud toimivusele ning ka kõikidele käesolevas määruses ja muudes asjakohastes liidu ühtlustamisvaldkonna õigusaktides sätestatud kohaldatavatele nõuetele, mis käsitlevad märgise kinnitamist.

Muudes asjakohastes liidu ühtlustamisvaldkonna õigusaktides sätestatud CE-märgise kinnitamise eeskirjad ei mõjuta käesoleva lõike kohaldamist.

3.   Iga ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustoote või ehitustoote, mille kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, ainsaks märgiseks on CE-märgis, mis tõendab ehitustoote vastavust deklareeritud toimivusele seoses põhiomadustega, mis on hõlmatud kõnealuse ühtlustatud standardiga või Euroopa tehnilise hinnanguga.

Sellega seoses ei viita liikmesriigid peale CE-märgise siseriiklikes meetmetes ühelegi muule vastavusmärgistusele või kõrvaldavad kõik viited muule vastavusmärgistusele, mis tõendab vastavust deklareeritud toimivusele seoses ühtlustatud tehnilise kirjeldusega hõlmatud põhiomadustega.

4.   Liikmesriik ei keela ega takista oma territooriumi piires või oma vastutusalas CE-märgist kandvate ehitustoodete turul kättesaadavaks tegemist või nende kasutamist, kui deklareeritud toimivus vastab kõnealuses liikmesriigis kehtivatele nõuetele sellise kasutamise kohta.

5.   Liikmesriigid tagavad, et CE-märgist kandvate ehitustoodete kasutamist ei takistata eeskirjade või tingimustega, mille on kehtestanud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud asutused, kes tegutsevad avaliku ettevõtjana või avalik-õigusliku asutusena monopoolse seisundi tõttu või riikliku volituse alusel, kui deklareeritud toimivus vastab kõnealuses liikmesriigis kehtivatele nõuetele sellise kasutamise kohta.

6.   Nii meetodid, mida liikmesriigid kasutavad seoses ehitistele nõuete kehtestamisega, kui ka muud ehitustoodete põhiomadusi käsitlevad siseriiklikud eeskirjad vastavad ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele.

Artikkel 9

CE-märgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused

1.   CE-märgis tuleb kinnitada nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil ehitustootele või sellele kinnitatud sildile. Kui toote laadist tingituna ei ole võimalik või otstarbekas märgist tootele kinnitada, siis kinnitatakse märgis pakendile või tootega kaasas olevatesse dokumentidesse.

2.   CE-märgisele lisatakse selle esmakordse kinnitamise aasta kaks viimast numbrit, tootja nimi või tähis ja registreeritud aadress, tootetüübi kordumatu identifitseerimiskood, toimivusdeklaratsiooni viitenumber, deklareeritud toimivuse tase või klass, kohaldatud ühtlustatud tehnilise kirjelduse viide, teavitatud asutuse identifitseerimisnumber, kui see on asjakohane, ning kohaldatud ühtlustatud tehnilises kirjelduses sätestatud kavandatud kasutusotstarve.

3.   CE-märgis tuleb ehitustootele kinnitada enne selle turulelaskmist. Sellele võib järgneda piktogramm või muu märgis, mis osutab eelkõige erilisele riskile või kasutusviisile.

Artikkel 10

Ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid

1.   Liikmesriigid määravad ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid vastavalt määruse (EÜ) nr 764/2008 artiklile 9.

2.   Ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktide suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 764/2008 artikleid 10 ja 11.

3.   Seoses määruse (EÜ) nr 764/2008 artikli 10 lõikes 1 määratletud ülesannetega tagab iga liikmesriik, et ehitusvaldkonna toodete kontaktpunktid jagavad teavet tema territooriumil kehtivate sätete kohta, mille eesmärk on täita iga ehitustoote kavandatud kasutusotstarbe suhtes kohaldatavaid ehitistele esitatavaid põhinõudeid, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 punktis e.

III   PEATÜKK

ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED

Artikkel 11

Tootjate kohustused

1.   Tootjad koostavad toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4 kuni 7 ning kinnitavad CE-märgise vastavalt artiklitele 8 ja 9.

Tootjad koostavad toimivusdeklaratsiooni tarbeks tehnilise dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse kõiki nõutava toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiga seotud asjakohaseid elemente.

2.   Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja toimivusdeklaratsiooni kümne aasta jooksul pärast ehitustoote turulelaskmist.

Komisjon võib vajaduse korral artikli 60 kohaselt delegeeritud õigusaktidega kõnealust ajavahemikku ehitustoodete rühmade puhul muuta, võttes aluseks ehitustoote eeldatava olelusringi või osa ehitises.

3.   Tootjad tagavad, et kasutusel on menetlused, mille eesmärk on tagada seeriaviisilise tootmise puhul deklareeritud toimivuse säilimine. Muudatusi tootetüübis ja kohaldatavates ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes võetakse asjakohaselt arvesse.

Kui seoses ehitustoote deklareeritud toimivuse täpsuse, usaldusväärsuse ja stabiilsuse tagamisega peetakse seda vajalikuks, teevad tootjad turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud ehitustoodete pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, nõuetele mittevastavaid tooteid ja toodete tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid igast nimetatud järelevalvemeetmest.

4.   Tootjad tagavad, et nende ehitustooted kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldab neid tuvastada, või kui toote suurus või laad seda ei võimalda, siis tagavad tootjad, et nõutud teave on esitatud pakendil või ehitustootega kaasas olevas dokumendis.

5.   Tootja märgib ehitustootele või, kui see ei ole võimalik, siis ehitustoote pakendile või ehitustootega kaasas olevasse dokumenti oma nime, registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi. Aadress osutab ühele kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta.

6.   Tootjad tagavad ehitustoote turul kättesaadavaks tegemisel, et tootega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on kasutajatele kergesti arusaadav.

7.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust arvata, et nende poolt turule lastud ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile või muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kõnealuse ehitustoote vastavusse viimiseks või turult kõrvaldamiseks või vajaduse korral tagasivõtmiseks. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast riski, teavitavad nad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid riiklikke asutusi, kus nad ehitustoote kättesaadavaks tegid, andes üksikasjalikku teavet eelkõige mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.

8.   Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad tootjad kõnealusele asutusele viimasele kergesti arusaadavas keeles kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et tõendada ehitustoote vastavust toimivusdeklaratsioonile ja muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele. Nad teevad kõnealuse asutuse nõudmisel temaga koostööd mis tahes meetmete võtmiseks nende poolt turule lastud ehitustoodetest tulenevate riskide kõrvaldamise eesmärgil.

Artikkel 12

Volitatud esindajad

1.   Tootjad võivad kirjaliku volitusega määrata volitatud esindaja.

Volitatud esindaja ülesannete hulka ei kuulu tehnilise dokumentatsiooni koostamine.

2.   Volitatud esindaja täidab volituses määratletud ülesandeid. Volitus võimaldab volitatud esindajal täita vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | hoida toimivusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklike järelevalveasutustele kättesaadavana artikli 11 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

a)

hoida toimivusdeklaratsiooni ja tehnilist dokumentatsiooni riiklike järelevalveasutustele kättesaadavana artikli 11 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul;

| b) | pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitada kõnealusele asutusele kogu teave ja dokumentatsioon, mis on vajalik ehitustoote toimivusdeklaratsioonile ja muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele vastavuse tõendamiseks; |
| --- | --- |

b)

pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitada kõnealusele asutusele kogu teave ja dokumentatsioon, mis on vajalik ehitustoote toimivusdeklaratsioonile ja muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele vastavuse tõendamiseks;

| c) | teha pädevate riiklike ametiasutustega nende nõudmisel koostööd kõigi meetmete osas, mis on võetud volitatud esindaja volitusega hõlmatud ehitustoodetest tulenevate riskide kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

c)

teha pädevate riiklike ametiasutustega nende nõudmisel koostööd kõigi meetmete osas, mis on võetud volitatud esindaja volitusega hõlmatud ehitustoodetest tulenevate riskide kõrvaldamiseks.

Artikkel 13

Importijate kohustused

1.   Importijad lasevad liidu turule üksnes käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele vastavaid ehitustooteid.

2.   Enne ehitustoote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on hinnanud ja kontrollinud toimivuse püsivust. Nad tagavad, et tootja on koostanud artikli 11 lõike 1 teises lõigus osutatud tehnilise dokumentatsiooni ning toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 6 ja 7. Nad tagavad ka, et tootel on CE-märgis, kui see on asjakohane, ja et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 11 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuded.

Kui importija arvab või tal on põhjust arvata, et ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile või muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele, ei lase ta ehitustoodet turule enne, kui see on viidud vastavusse lisatud toimivusdeklaratsiooniga ja muude käesoleva määruse kohaldatavate nõuetega või kui toimivusdeklaratsioon on parandatud. Lisaks sellele, kui ehitustoode kujutab endast riski, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi.

3.   Importijad märgivad ehitustootele või, kui see ei ole võimalik, siis ehitustoote pakendile või ehitustootega kaasas olevasse dokumenti oma nime, registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi.

4.   Importijad tagavad ehitustoote turul kättesaadavaks tegemisel, et tootega on kaasas juhised ja ohutusalane teave asjaomase liikmesriigi poolt määratletud keeles, mis on kasutajatele kergesti arusaadav.

5.   Importijad tagavad, et sel ajal, kui toode on nende vastutuse all, ei ohusta selle ladustamis- või transportimistingimused toote vastavust toimivusdeklaratsioonile ega vastavust muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele.

6.   Kui seoses ehitustoote deklareeritud toimivuse täpsuse, usaldusväärsuse ja stabiilsuse tagamisega peetakse seda vajalikuks, teevad importijad turule lastud või turul kättesaadavaks tehtud ehitustoodete pistelist kontrolli, uurivad kaebusi, nõuetele mittevastavaid tooteid ja toodete tagasivõtmisi ning vajadusel registreerivad need, ja teavitavad levitajaid igast nimetatud järelevalvemeetmetest.

7.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust arvata, et nende poolt turule lastud ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile või muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed kõnealuse ehitustoote vastavusse viimiseks või turult kõrvaldamiseks või vajaduse korral tagasivõtmiseks. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast riski, teavitavad importijad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid riiklikke asutusi, kus nad ehitustoote kättesaadavaks tegid, andes üksikasjalikku teavet eelkõige mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.

8.   Importijad hoiavad artikli 11 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul turujärelevalveasutustela kättesaadavana toimivusdeklaratsiooni koopiat ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks kõnealustele asutustele nende nõudmisel kättesaadav.

9.   Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad importijad kõnealusele asutusele viimasele kergesti arusaadavas keeles kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et tõendada ehitustoote vastavust toimivusdeklaratsioonile ja muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele. Nad teevad kõnealuse asutuse nõudmisel temaga koostööd mis tahes meetmete võtmiseks nende poolt turule lastud ehitustoodetest tulenevate riskide kõrvaldamise eesmärgil.

Artikkel 14

Levitajate kohustused

1.   Ehitustoodet turul kättesaadavaks tehes võtavad levitajad nõuetekohaselt arvesse käesoleva määruse nõudeid.

2.   Enne ehitustoote turul kättesaadavaks tegemist tagavad levitajad, et toode kannab CE-märgist, kui seda nõutakse, ja et sellega on kaasas käesolevas määruses nõutud dokumendid ja juhendid ning et ohutusteave on keeles, mille on kindlaks määranud asjaomane liikmesriik, ja see on kasutajatele kergesti arusaadav. Levitajad tagavad ka et tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 11 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 13 lõikes 3 sätestatud nõuded.

Kui levitaja arvab või tal on põhjust arvata, et ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile või muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele, ei tee ta toodet turul kättesaadavaks enne, kui see on viidud vastavusse lisatud toimivusdeklaratsiooniga ja muude käesoleva määruse kohaldatavate nõuetega või kui toimivusdeklaratsioon on parandatud. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast riski, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi.

3.   Levitaja tagab, et sel ajal, kui ehitustoode on tema vastutuse all, ei ohusta selle ladustamis- või transportimistingimused toote vastavust toimivusdeklaratsioonile ega muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele.

4.   Levitajad, kes arvavad või kellel on põhjust arvata, et nende poolt turule lastud ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile või muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele, tagavad vajalike parandusmeetmete võtmise kõnealuse ehitustoote vastavusse viimiseks või turult kõrvaldamiseks või vajaduse korral tagasivõtmiseks. Lisaks sellele, kui toode kujutab endast riski, teavitavad levitajad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid riiklikke asutusi, kus nad toote turul kättesaadavaks tegid, andes üksikasjalikku teavet eelkõige mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.

5.   Pädeva riikliku asutuse põhjendatud nõudmisel esitavad levitajad kõnealusele asutusele viimasele kergesti arusaadavas keeles kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et tõendada ehitustoote vastavust toimivusdeklaratsioonile ja muudele käesoleva määruse kohaldatavatele nõuetele. Nad teevad kõnealuse asutuse nõudmisel temaga koostööd mis tahes meetmete võtmiseks nende poolt turul kättesaadavaks tehtud ehitustoodetest tulenevate riskide kõrvaldamise eesmärgil.

Artikkel 15

Juhtumid, millal tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes

Käesoleva määruse kohaldamisel peetakse importijat või levitajat tootjaks ja tema suhtes kohaldatakse tootja kohustusi vastavalt artiklile 11, kui ta laseb toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudab juba turule lastud ehitustoodet viisil, mis võib mõjutada selle vastavust toimivusdeklaratsioonile.

Artikkel 16

Ettevõtjate tuvastamine

Ettevõtjad tuvastavad nõudmise korral turujärelevalveasutustele artikli 11 lõikes 2 osutatud ajavahemikul järgmist:

| a) | iga ettevõtja, kes on neile tooteid tarninud; |
| --- | --- |

a)

iga ettevõtja, kes on neile tooteid tarninud;

| b) | iga ettevõtja, kellele nemad on tooteid tarninud. |
| --- | --- |

b)

iga ettevõtja, kellele nemad on tooteid tarninud.

IV   PEATÜKK

ÜHTLUSTATUD TEHNILISED KIRJELDUSED

Artikkel 17

Ühtlustatud standardid

1.   Direktiivi 98/34/EÜ I lisas loetletud Euroopa standardiorganid kehtestavad ühtlustatud standardid taotluste alusel (edaspidi „volitused”), mille komisjon on esitanud kõnealuse direktiivi artikli 6 kohaselt ja pärast konsulteerimist käesoleva määruse artiklis 64 osutatud alalise ehituskomiteega (edaspidi „alaline ehituskomitee”).

2.   Ühtlustatud standarditega nähakse ette ehitustoodete toimivuse hindamismeetodid ja -kriteeriumid seoses nende põhiomadustega.

Ühtlustatud standardis osutatakse selle standardiga hõlmatavate toodete kavandatud kasutusotstarbele, kui nii on asjakohase volitusega ette nähtud.

Ühtlustatud standardites nähakse vajaduse korral ja ilma, et see kahjustaks tulemuste täpsust, usaldusväärsust või püsivust, ette meetodid, mida kasutatakse ehitustoodete toimivuse hindamiseks seoses nende põhiomadustega ning mis on katsetamisest vähem koormavad.

3.   Euroopa standardiorganid määravad ühtlustatud standardites kohaldatava tehase tootmisohje, milles võetakse arvesse asjaomase ehitustoote tootmisprotsessi eritingimusi.

Ühtlustatud standard sisaldab tehnilisi üksikasju, mis on vajalikud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi rakendamiseks.

4.   Komisjon hindab Euroopa standardiorganite kehtestatud ühtlustatud standardite kooskõla asjakohaste volitustega.

Komisjon avaldab asjakohastele volitustele vastavate ühtlustatud standardite viidete loetelu Euroopa Liidu Teatajas.

Iga loetelus sisalduva ühtlustatud standardi kohta osutatakse järgmist:

| a) | olemasolu korral viited asendatud ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

a)

olemasolu korral viited asendatud ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele;

| b) | kooseksisteerimise alguskuupäev; |
| --- | --- |

b)

kooseksisteerimise alguskuupäev;

| c) | kooseksisteerimise lõppkuupäev. |
| --- | --- |

c)

kooseksisteerimise lõppkuupäev.

Komisjon avaldab kõnealuse loetelu ajakohastused.

Alates kooseksisteerimise alguskuupäevast on võimalik kasutada ühtlustatud standardit sellega hõlmatud ehitustoote toimivusdeklaratsiooni koostamiseks. Siseriiklikud standardiasutused on kohustatud võtma ühtlustatud standardid üle kooskõlas direktiiviga 98/34/EÜ.

Ilma et see piiraks artiklite 36 kuni 38 kohaldamist, on ühtlustatud standard alates kooseksisteerimise lõppkuupäevast ainus vahend sellega hõlmatud ehitustoote toimivusdeklaratsiooni koostamiseks.

Kooseksisteerimise lõpus tunnistatakse vastuolulised siseriiklikud standardid kehtetuks ning liikmesriigid lõpetavad kõikide vastuoluliste siseriiklike sätete kehtivuse.

Artikkel 18

Ametlikud vastuväited ühtlustatud standarditele

1.   Kui liikmesriik või komisjon on seisukohal, et ühtlustatud standard ei vasta täielikult asjakohases volituses sätestatud nõuetele, siis suunab asjaomane liikmesriik või komisjon küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel asutatud komiteele ja esitab oma argumendid. Kõnealune komitee esitab pärast konsulteerimist asjaomaste Euroopa standardiorganitega ja alalise ehituskomiteega viivitamata oma arvamuse.

2.   Võttes arvesse direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel asutatud komitee arvamust, otsustab komisjon, kas avaldada, mitte avaldada, osaliselt avaldada, säilitada, osaliselt säilitada või kustutada Euroopa Liidu Teatajast viited asjakohastele ühtlustatud standarditele.

3.   Komisjon teatab oma otsusest asjaomasele Euroopa standardiorganile ja taotleb vajadusel asjakohase ühtlustatud standardi ülevaatamist.

Artikkel 19

Euroopa hindamisdokument

1.   Pärast tootjalt Euroopa tehnilise hindamise taotluse saamist koostab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon Euroopa hindamisdokumendi ja võtab selle vastu iga ehitustoote kohta, mis on ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata, mille toimivust ei saa põhiomaduste osas olemasoleva ühtlustatud standardi alusel tervikuna hinnata, sest muu hulgas:

| a) | toode ei kuulu ühegi olemasoleva ühtlustatud standardi kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

a)

toode ei kuulu ühegi olemasoleva ühtlustatud standardi kohaldamisalasse;

| b) | vähemalt ühe kõnealuse toote põhiomaduse puhul ei ole ühtlustatud standardiga ettenähtud hindamismeetod asjakohane või |
| --- | --- |

b)

vähemalt ühe kõnealuse toote põhiomaduse puhul ei ole ühtlustatud standardiga ettenähtud hindamismeetod asjakohane või

| c) | ühtlustatud standard ei näe ette ühtki hindamismeetodit, mis oleks seotud vähemalt ühe kõnealuse toote põhiomadusega. |
| --- | --- |

c)

ühtlustatud standard ei näe ette ühtki hindamismeetodit, mis oleks seotud vähemalt ühe kõnealuse toote põhiomadusega.

2.   Euroopa hindamisdokumendi vastuvõtmise menetluses peetakse kinni artiklis 20 sätestatud põhimõtetest ning järgitakse artiklit 21 ja II lisa.

3.   Komisjon võib artikli 60 kohaselt võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta II lisa ja kehtestada täiendavad menetluseeskirjad Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamise ja vastuvõtmise kohta.

Artikkel 20

Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise ja vastuvõtmise põhimõtted

1.   Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise ja vastuvõtmise menetlus peab:

| a) | olema asjaomasele tootjale läbipaistev; |
| --- | --- |

a)

olema asjaomasele tootjale läbipaistev;

| b) | määratlema sobivad kohustuslikud tähtajad, et vältida põhjendamatut viivitamist; |
| --- | --- |

b)

määratlema sobivad kohustuslikud tähtajad, et vältida põhjendamatut viivitamist;

| c) | võtma asjakohaselt arvesse ärisaladuse kaitset ja konfidentsiaalsust; |
| --- | --- |

c)

võtma asjakohaselt arvesse ärisaladuse kaitset ja konfidentsiaalsust;

| d) | võimaldama piisavat komisjoni osalust; |
| --- | --- |

d)

võimaldama piisavat komisjoni osalust;

| e) | olema tootja jaoks kulutõhus ning |
| --- | --- |

e)

olema tootja jaoks kulutõhus ning

| f) | tagama piisava kollegiaalsuse ja koordineerimise kõnealuse toote jaoks määratud tehnilise hindamise asutuste vahel. |
| --- | --- |

f)

tagama piisava kollegiaalsuse ja koordineerimise kõnealuse toote jaoks määratud tehnilise hindamise asutuste vahel.

2.   Tehnilise hindamise asutused kannavad koos tehnilise hindamise asutuste organisatsiooniga kõik Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise ja vastuvõtmise kulud.

Artikkel 21

Vastutava tehnilise hindamise asutuse kohustused Euroopa tehnilise hindamise taotluse saamisel

1.   Tehnilise hindamise asutus, kes saab taotluse ehitustootele Euroopa tehnilise hinnangu andmiseks (edaspidi „vastutav tehnilise hindamise asutus”), teatab tootjale, kui ehitustoode on järgmisel viisil ühtlustatud tehnilise kirjeldusega täielikult või osaliselt hõlmatud:

| a) | kui toode on ühtlustatud standardiga täielikult hõlmatud, teatab vastutav tehnilise hindamise asutus tootjale, et vastavalt artikli 19 lõikele 1 ei saa sellele Euroopa tehnilist hinnangut anda; |
| --- | --- |

a)

kui toode on ühtlustatud standardiga täielikult hõlmatud, teatab vastutav tehnilise hindamise asutus tootjale, et vastavalt artikli 19 lõikele 1 ei saa sellele Euroopa tehnilist hinnangut anda;

| b) | kui toode on täielikult hõlmatud Euroopa hindamisdokumendiga, teatab vastutav tehnilise hindamise asutus tootjale, et sellist hindamisdokumenti kasutatakse antava Euroopa tehnilise hinnangu alusena; |
| --- | --- |

b)

kui toode on täielikult hõlmatud Euroopa hindamisdokumendiga, teatab vastutav tehnilise hindamise asutus tootjale, et sellist hindamisdokumenti kasutatakse antava Euroopa tehnilise hinnangu alusena;

| c) | kui toode ei ole kas täielikult või osaliselt hõlmatud ühtlustatud tehnilise kirjeldusega, kohaldab vastutav tehnilise hindamise asutus menetlust, mis on sätestatud II lisas või mis on kehtestatud vastavalt artikli 19 lõikele 3. |
| --- | --- |

c)

kui toode ei ole kas täielikult või osaliselt hõlmatud ühtlustatud tehnilise kirjeldusega, kohaldab vastutav tehnilise hindamise asutus menetlust, mis on sätestatud II lisas või mis on kehtestatud vastavalt artikli 19 lõikele 3.

2.   Lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel teatab vastutav tehnilise hindamise asutus tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile ja komisjonile taotluse sisust ja viite asjakohasele komisjoni otsusele toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise kohta, mida vastutav tehnilise hindamise asutus kavatseb kõnealuse toote suhtes kohaldada, või sellise komisjoni otsuste puudumisest.

3.   Kui komisjon leiab, et konkreetse ehitustoote suhtes ei ole sobivat toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise otsust, kohaldatakse artiklit 28.

Artikkel 22

Avaldamine

Tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni poolt vastu võetud Euroopa hindamisdokumendid saadetakse komisjonile, kes avaldab vastuvõetud Euroopa hindamisdokumentide viidete loetelu Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon avaldab kõnealuse loetelu ajakohastused.

Artikkel 23

Vaidluse lahendamine tehnilise hindamise asutuste vaheliste lahkarvamuste korral

Kui tehnilise hindamise asutused ei ole jõudnud Euroopa hindamisdokumendi osas ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele, suunab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon küsimuse komisjonile asjakohase lahenduse leidmiseks.

Artikkel 24

Euroopa hindamisdokumendi sisu

1.   Euroopa hindamisdokument sisaldab vähemalt ehitustoote üldist kirjeldust, põhiomadusi ning ehitustoote selliste põhiomadustega seotud toimivuse hindamismeetodeid ja -kriteeriumeid, mis on seotud tootja poolt ette nähtud kasutusotstarbega. Eelkõige sisaldab Euroopa hindamisdokument selliste põhiomaduste loetelu, mis on asjakohased toote kavandatud kasutusotstarbe puhul ning milles tootja ja tehnilise hindamise asutuste organisatsioon on kokku leppinud.

2.   Euroopa hindamisdokumendis esitatakse kohaldatava tehase tootmisohje põhimõtted, võttes arvesse asjaomase ehitustoote tootmisprotsessi tingimusi.

3.   Kui toote mõnede põhiomaduste toimivust saab asjakohaselt hinnata meetodite ja kriteeriumite abil, mis on juba kehtestatud teistes ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või artikli 66 lõikes 3 osutatud suunistes või mida on enne 1. juulit 2013 kasutatud kooskõlas direktiivi 89/106/EMÜ artikliga 9 Euroopa tehniliste tunnustuste väljastamiseks, inkorporeeritakse kõnealused olemasolevad meetodid ja kriteeriumid Euroopa hindamisdokumenti.

Artikkel 25

Ametlik vastuväide Euroopa hindamisdokumentidele

1.   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et Euroopa hindamisdokument ei vasta täielikult I lisas sätestatud ehitistele esitatavatele põhinõuetele, siis suunab asjaomane liikmesriik või komisjon küsimuse alalisele ehituskomiteele ja esitab oma argumendid. Alaline ehituskomitee esitab pärast konsulteerimist tehnilise hindamise asutuste organisatsiooniga viivitamata oma arvamuse.

2.   Võttes arvesse alalise ehituskomitee arvamust, otsustab komisjon, kas avaldada, mitte avaldada, osaliselt avaldada, säilitada, osaliselt säilitada või kustutada Euroopa Liidu Teatajast viited asjaomasele Euroopa hindamisdokumendile.

3.   Komisjon teavitab vastavalt tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni ning taotleb vajaduse korral asjaomase Euroopa hindamisdokumendi läbivaatamist.

Artikkel 26

Euroopa tehniline hinnang

1.   Euroopa tehnilise hinnangu annab tehnilise hindamise asutus tootja taotluse korral artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetluste kohaselt koostatud Euroopa hindamisdokumendi alusel.

Euroopa hindamisdokumendi olemasolu eeldusel võib anda Euroopa tehnilise hinnangu isegi juhul, kui on väljastatud ühtlustatud standardi volitus. Sellise hinnangu võib anda kuni kooseksisteerimise alguseni, mille komisjon on artikli 17 lõike 4 kohaselt kindlaks määranud.

2.   Euroopa tehniline hinnang sisaldab selliste põhiomaduste deklareeritud toimivust tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena, milles tootja ja Euroopa tehnilise hinnangu taotluse saanud tehnilise hindamise asutus on deklareeritud kavandatud kasutusotstarbe puhul kokku leppinud, ning tehnilisi üksikasju, mis on vajalikud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi rakendamiseks.

3.   Käesoleva artikli ühetaolise rakendamise tagamiseks võtab komisjon vastu rakendusaktid, et kehtestada vastavalt artikli 64 lõikes 2 osutatud menetlusele Euroopa tehnilise hindamise formaat.

Artikkel 27

Toimivustasemed või -klassid

1.   Komisjon võib artikli 60 kohaselt võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada toimivusklassid seoses ehitustoodete põhiomadustega.

2.   Kui komisjon on kehtestanud toimivusklassid seoses ehitustoodete põhiomadustega, kasutavad Euroopa standardiorganid kõnealuseid klasse ühtlustatud standardites. Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon kasutab kõnealuseid klasse Euroopa hindamisdokumentides, kui see on asjakohane.

Kui komisjon ei ole kehtestanud toimivusklasse seoses ehitustoodete põhiomadustega, võivad Euroopa standardiorganid kehtestada need ühtlustatud standardites, lähtudes läbivaadatud volitusest.

3.   Kui see on asjakohaste volitustega ette nähtud, kehtestavad Euroopa standardiorganid ühtlustatud standardites põhiomadustega seotud piirtasemed ning vajaduse korral kavandatud kasutusotstarbed, millele ehitustooted peavad liikmesriikides vastama.

4.   Kui Euroopa standardiorganid on kehtestanud toimivusklassid ühtlustatud standardis, kasutab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon kõnealuseid klasse Euroopa hindamisdokumentides, kui need on kõnealuse ehitustoote puhul asjakohased.

Kui see on asjakohane, kehtestab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon komisjoni nõusolekul ja pärast konsulteerimist alalise ehituskomiteega Euroopa hindamisdokumendis ehitustoote põhiomadustega seotud toimivusklassid ja piirtasemed, mis on seotud tootja kavandatud kasutusotstarbega.

5.   Komisjon võib artikli 60 kohaselt võtta vastu delegeeritud õigusakte, et kehtestada tingimused, mille kohaselt käsitatakse ehitustoodet teatavale piirtasemele või toimivusklassile vastavana ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata.

Kui komisjon ei ole selliseid tingimusi kehtestanud, võivad Euroopa standardiorganid kehtestada need ühtlustatud standardites, lähtudes läbivaadatud volitusest.

6.   Kui komisjon on vastavalt lõikele 1 kehtestanud klassifitseerimissüsteemid, võivad liikmesriigid määrata kindlaks toimivustasemed või -klassid, millele ehitustooted peavad vastama seoses ehitustoodete põhiomadustega ainult vastavalt kõnealustele klassifitseerimissüsteemidele.

7.   Euroopa standardiorganid ja tehnilise hindamise asutuste organisatsioon austavad liikmesriikide regulatiivseid vajadusi piirtasemete või toimivusklasside kindlaksmääramisel.

Artikkel 28

Toimivuse püsivuse hindamine ja kontrollimine

1.   Ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse püsivust hinnatakse ja kontrollitakse vastavalt ühele V lisas sätestatud süsteemidest.

2.   Komisjon kehtestab ja võib muuta artikli 60 kohaselt delegeeritud õigusaktidega, võttes eelkõige arvesse mõju inimeste tervisele ja ohutusele ning keskkonnale, millist süsteemi või milliseid süsteeme kohaldatakse konkreetse ehitustoote või ehitustoodete rühma või konkreetse põhiomaduse suhtes. Seejuures võtab komisjon arvesse ka riiklike ametiasutuste edastatud dokumenteeritud kogemusi turujärelevalve alal.

Komisjon valib kõige vähem koormava ja samas kõiki ehitistele esitatavaid põhinõudeid järgiva süsteemi või süsteemid.

3.   Valitud süsteem või süsteemid märgitakse ühtlustatud standardite volitustesse ja ühtlustatud tehnilistesse kirjeldustesse.

V   PEATÜKK

TEHNILISE HINDAMISE ASUTUSED

Artikkel 29

Tehnilise hindamise asutuste määramine, järelevalve ja hindamine

1.   Liikmesriigid võivad IV lisa tabelis 1 loetletud ühe või mitme tootevaldkonna jaoks määrata oma territooriumil tehnilise hindamise asutused.

Liikmesriigid, kes on määranud tehnilise hindamise asutuse, teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile selle asutuse nime, aadressi ja tootevaldkonnad, mille jaoks tehnilise hindamise asutus on määratud.

2.   Komisjon teeb tehnilise hindamise asutuste loetelu avalikkusele elektrooniliselt kättesaadavaks ja nimetab tootevaldkonnad ja/või ehitustooted, mille jaoks need on määratud.

Komisjon avaldab kõnealuse loetelu ajakohastused.

3.   Liikmesriigid jälgivad nende määratud tehnilise hindamise asutuste tegevust ja pädevust ning hindavad neid vastavalt IV lisa tabelis 2 esitatud vastavatele kriteeriumitele.

Liikmesriigid teatavad komisjonile siseriiklikust menetlusest, mis kehtib tehnilise hindamise asutuste määramise, nende töö ja pädevuse järelevalve suhtes, ning kõnealuse teabe muudatustest.

4.   Komisjon võtab vastu tehnilise hindamise asutuste hindamise suunised pärast konsulteerimist alalise ehituskomiteega.

Artikkel 30

Nõuded tehnilise hindamise asutustele

1.   Tehnilise hindamise asutus korraldab hindamise ja annab Euroopa tehnilise hinnangu tootevaldkonna kohta, mille jaoks ta on määratud.

Tehnilise hindamise asutus vastab talle määratud pädevusalas IV lisa tabelis 2 esitatud nõuetele.

2.   Kui tehnilise hindamise asutus ei vasta enam lõikes 1 osutatud nõuetele, tunnistab liikmesriik kõnealuse tehnilise hindamise asutuse määramise vastava tootevaldkonna jaoks kehtetuks ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Artikkel 31

Tehnilise hindamise asutuste koordineerimine

1.   Tehnilise hindamise asutused loovad tehniliseks hindamiseks organisatsiooni.

2.   Tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni käsitletakse Euroopa Liidu üldistes huvides tegutseva asutusena komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (15) artikli 162 tähenduses.

3.   Koostöö ühised eesmärgid ja tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile toetuste eraldamise haldus- ja finantstingimused võidakse komisjoni ja nimetatud organisatsiooni vahel kindlaks määrata vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (16) (edaspidi „finantsmäärus”) ja määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 sõlmitavas partnerluse raamlepingus. Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitatakse sellise lepingu sõlmimisest.

4.   Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon täidab vähemalt järgmisi ülesandeid:

| a) | korraldab tehnilise hindamise asutuste koordineerimist ja tagab koostöö muude sidusrühmadega; |
| --- | --- |

a)

korraldab tehnilise hindamise asutuste koordineerimist ja tagab koostöö muude sidusrühmadega;

| b) | koordineerib artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetluste kohaldamist ning annab selleks vajalikku abi; |
| --- | --- |

b)

koordineerib artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetluste kohaldamist ning annab selleks vajalikku abi;

| c) | töötab välja ja võtab vastu Euroopa hindamisdokumente; |
| --- | --- |

c)

töötab välja ja võtab vastu Euroopa hindamisdokumente;

| d) | teavitab komisjoni küsimustest, mis on seotud Euroopa hindamisdokumentide ettevalmistamisega, ning artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetluste tõlgendamisega seotud aspektidest, ning esitab saadud kogemustele tuginedes komisjonile parandusettepanekuid; |
| --- | --- |

d)

teavitab komisjoni küsimustest, mis on seotud Euroopa hindamisdokumentide ettevalmistamisega, ning artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetluste tõlgendamisega seotud aspektidest, ning esitab saadud kogemustele tuginedes komisjonile parandusettepanekuid;

| e) | edastab komisjonile ja kõnealuse tehnilise hindamise asutuse määranud liikmesriigile kõik tähelepanekud tehnilise hindamise asutuse kohta, mis ei täida oma kohustusi kooskõlas artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetlustega; |
| --- | --- |

e)

edastab komisjonile ja kõnealuse tehnilise hindamise asutuse määranud liikmesriigile kõik tähelepanekud tehnilise hindamise asutuse kohta, mis ei täida oma kohustusi kooskõlas artiklis 21 ja II lisas sätestatud menetlustega;

| f) | tagab, et vastu võetud Euroopa hindamisdokumendid ja viited Euroopa tehnilistele hinnangutele on üldsusele kättesaadavad. |
| --- | --- |

f)

tagab, et vastu võetud Euroopa hindamisdokumendid ja viited Euroopa tehnilistele hinnangutele on üldsusele kättesaadavad.

Nimetatud ülesannete täitmiseks on tehnilise hindamise asutuste organisatsioonil sekretariaat.

5.   Liikmesriigid tagavad, et tehnilise hindamise asutused toetavad rahaliselt ja inimressurssidega tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni.

Artikkel 32

Liidupoolne rahastamine

1.   Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon võib saada liidu rahalist toetust artikli 31 lõikes 4 osutatud ülesannete täitmiseks.

2.   Artikli 31 lõikes 4 sätestatud ülesannete jaoks eraldatavad assigneeringud määravad kehtiva finantsraamistiku piires igal aastal kindlaks eelarvepädevad institutsioonid.

Artikkel 33

Rahastamiskord

1.   Liidu rahastamist pakutakse tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile ilma konkursikutseta, et täita artikli 31 lõikes 4 osutatud ülesandeid, milleks võib vastavalt finantsmäärusele toetust anda.

2.   Tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni sekretariaadi artikli 31 lõikes 4 osutatud tegevusi võidakse rahastada tegevustoetuse vormis. Toetuslepingute pikendamise korral tegevustoetusi automaatselt ei vähendata.

3.   Toetuslepingutega võidakse lubada toetuse saaja üldkulude kindlasummalist katmist kuni 10 % ulatuses tegevuse otsestest abikõlblikest kuludest, välja arvatud juhul, kui toetuse saaja kaudsed kulud kaetakse tegevustoetusest, mida rahastatakse liidu üldeelarvest.

Artikkel 34

Haldamine ja järelevalve

1.   Eelarvepädevate institutsioonide poolt artikli 31 lõikes 4 sätestatud ülesannete rahastamiseks määratud assigneeringud võivad katta ka neid ettevalmistustööde, järelevalve, kontrollimise, auditeerimise ja hindamisega kaasnevaid halduskulusid, mis on otseselt seotud käesoleva määruse eesmärkide saavutamisega, eelkõige uuringuid, koosolekuid, teavitamis- ja kirjastustegevust, teabevahetuseks vajalikke infovõrke, samuti muud haldus- või tehnilist abi, mida komisjon Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise ja vastuvõtmisega ning Euroopa tehnilise hinnangu andmisega seotud tegevuse jaoks võib kasutada.

2.   Komisjon hindab liidu rahastatavate artikli 31 lõikes 4 sätestatud ülesannete vastavust liidu poliitikavaldkondade ja õigusaktide vajadustele ning teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu sellise hindamise tulemustest 1. jaanuariks 2017 ning seejärel iga viie aasta tagant.

Artikkel 35

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste elluviimisel oleksid liidu finantshuvid kaitstud pettuste, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste vastu ennetavate meetmete, tõhusate kontrollimiste ja valesti makstud summade tagasinõudmise teel ning rikkumiste tuvastamise korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste abil vastavalt nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (17), nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (18) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (19).

2.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate tegevuste puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 osutatud eeskirjade eiramise mõiste liidu õiguse mis tahes sätte või lepingutingimuse rikkumist ettevõtja tegevuse või tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või võib kahjustada liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid põhjendamatu kuluartikli tõttu.

3.   Käesolevast määrusest tulenevates kokkulepetes ja lepingutes nähakse ette järelevalve ja finantskontrolli teostamine komisjoni või viimase volitatud esindaja poolt ning auditeerimine Euroopa Kontrollikoja poolt, vajaduse korral kohapeal.

VI   PEATÜKK

LIHTSUSTATUD MENETLUSED

Artikkel 36

Tehnilise eridokumentatsiooni kasutamine

1.   Tootetüübi kindlaksmääramisel võib tootja asendada tüübikatsetuse või tüübiarvestuse tehnilise eridokumentatsiooniga, mis tõendab, et:

| a) | tootja poolt turule lastava ehitustoote ühe või mitme põhiomaduse puhul loetakse, et kõnealune toode saavutab teatava toimivustaseme või -klassi ilma katsetamise või arvutusteta või ilma täiendava katsetamise või arvutusteta vastavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses või komisjoni otsuses esitatud tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

a)

tootja poolt turule lastava ehitustoote ühe või mitme põhiomaduse puhul loetakse, et kõnealune toode saavutab teatava toimivustaseme või -klassi ilma katsetamise või arvutusteta või ilma täiendava katsetamise või arvutusteta vastavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses või komisjoni otsuses esitatud tingimuste kohaselt;

| b) | tootja poolt turule lastav ehitustoode, mis on hõlmatud ühtlustatud standardiga, on sama tüüpi teise ehitustootega, mida toodab teine tootja ning mida on juba katsetatud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab kõnealuse teise toote kõigile katsetulemustele või osale neist. Tootja võib kasutada teise tootja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest; või |
| --- | --- |

b)

tootja poolt turule lastav ehitustoode, mis on hõlmatud ühtlustatud standardiga, on sama tüüpi teise ehitustootega, mida toodab teine tootja ning mida on juba katsetatud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab kõnealuse teise toote kõigile katsetulemustele või osale neist. Tootja võib kasutada teise tootja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest; või

| c) | tootja poolt turule lastav ja ühtlustatud tehnilise kirjeldusega hõlmatud ehitustoode on süsteem, mis koosneb osadest, mille tootja paneb nõuetekohaselt kokku, järgides täpseid juhiseid, mille on andnud sellise süsteemi või selle osa pakkuja, kes on kõnealuse süsteemi või osa üht või mitut põhiomadust juba katsetanud vastava ühtlustatud standardi kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab temale tarnitud süsteemi või osa kõigile katsetulemustele või osale neist. Tootja võib kasutada teise tootja või süsteemi pakkuja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt või süsteemi pakkujalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest. |
| --- | --- |

c)

tootja poolt turule lastav ja ühtlustatud tehnilise kirjeldusega hõlmatud ehitustoode on süsteem, mis koosneb osadest, mille tootja paneb nõuetekohaselt kokku, järgides täpseid juhiseid, mille on andnud sellise süsteemi või selle osa pakkuja, kes on kõnealuse süsteemi või osa üht või mitut põhiomadust juba katsetanud vastava ühtlustatud standardi kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab temale tarnitud süsteemi või osa kõigile katsetulemustele või osale neist. Tootja võib kasutada teise tootja või süsteemi pakkuja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt või süsteemi pakkujalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest.

2.   Kui lõikes 1 osutatud ehitustoode kuulub ehitustoodete rühma, mille puhul on kohaldatavaks toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiks V lisas sätestatud süsteem 1+ või 1, kontrollib tehnilist eridokumentatsiooni teavitatud toote sertifitseerimisasutus, nagu on osutatud V lisas.

Artikkel 37

Lihtsustatud menetluse kasutamine mikroettevõtjate poolt

Ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustooteid tootvad mikroettevõtjad võivad tüübikatsetuse alusel tootetüübi kindlaksmääramise asendada kohaldatavate süsteemide 3 ja 4 puhul V lisa kohaselt meetoditega, mis erinevad kohaldatavas ühtlustatud standardis leiduvatest. Kõnealused tootjad võivad samuti käsitleda ehitustooteid, mille suhtes kohaldatakse süsteemi 3, vastavalt süsteemi 4 sätetele. Kui tootja kasutab selliseid lihtsustatuid menetlusi, tõendab ta ehitustoote vastavust kohaldatavatele nõuetele tehnilise eridokumentatsiooni abil.

Artikkel 38

Muud lihtsustatud menetlused

1.   Harmoniseeritud standardiga hõlmatud ehitustoodete puhul, mis on üksiktootmises eritellimuse alusel individuaalselt toodetud või tellimuse järgi tehtud ning paigaldatud ühte kindlaksmääratud ehitisse, võib tootja asendada V lisas sätestatud kohaldatava süsteemi toimivuse hindamise osa tehnilise eridokumentatsiooniga, mis näitab kõnealuse toote vastavust kohaldatavatele nõuetele.

2.   Kui lõikes 1 osutatud ehitustoode kuulub ehitustoodete rühma, mille puhul on kohaldatavaks toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiks V lisas sätestatud süsteem 1+ või 1, kontrollib tehnilist eridokumentatsiooni teavitatud toote sertifitseerimisasutus, nagu on osutatud V lisas.

VII   PEATÜKK

TEAVITAVAD AMETIASUTUSED JA TEAVITATUD ASUTUSED

Artikkel 39

Teavitamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutustest, kes on käesoleva määruse alusel määratud täitma toimivuse püsivuse hindamisel ja kontrollimisel kolmandate isikute ülesandeid (edaspidi „teavitatud asutused”).

Artikkel 40

Teavitavad ametiasutused

1.   Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab vajaliku hindamis- ja teavituskorra kehtestamise ja järgimise eest asutuste puhul, keda määratakse täitma käesoleva määruse kohaldamisel toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmandate isikute ülesandeid, ning teavitatud asutuste järelevalve eest, sealhulgas nende vastavuse eest artiklile 43.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teostavad määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas nende riiklikud akrediteerimisasutused.

3.   Kui teavitav ametiasutus delegeerib või annab muul viisil edasi lõikes 1 osutatud hindamise, teavitamise või järelevalve teostamise asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja vastama mutatis mutandis artiklis 41 sätestatud nõuetele. Lisaks on sel asutusel kord oma tegevustest tulenevate kulude katmiseks.

4.   Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse poolt ülesannete täitmise eest.

Artikkel 41

Nõuded teavitavatele ametiasutustele

1.   Teavitav ametiasutus asutatakse nii, et ei tekiks huvide konflikti teavitatud asutustega.

2.   Teavitavat ametiasutust korraldatakse ja juhitakse nii, et tagada tema tegevuse objektiivsus ja erapooletus.

3.   Teavitava ametiasutuse töö korraldatakse nii, et kõik toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmanda isiku ülesandeid täitma määratud asutuse teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist läbi viinud isikud.

4.   Teavitav ametiasutus ei teosta teavitatud asutuse tehtavaid toiminguid ega paku konsultatsiooniteenuseid ärilisel eesmärgil või teavitatud asutusega konkureerides.

5.   Teavitav ametiasutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

6.   Teavitaval ametiasutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisaval arvul pädevaid töötajaid.

Artikkel 42

Liikmesriikide teabekohustus

Liikmesriigid annavad komisjonile teada oma siseriiklikest menetlustest selliste asutuste hindamiseks ja nendest teatamiseks, keda määratakse täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise ning teavitatud asutuste järelevalve käigus kolmandate isikute ülesandeid, ning muudatustest nendes.

Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 43

Nõuded teavitatud asutustele

1.   Teavitamise eesmärgil vastab teavitatud asutus lõigetes 2 kuni 11 sätestatud nõuetele.

2.   Teavitatud asutus asutatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ning ta on juriidiline isik.

3.   Teavitatud asutus on kolmas isik, kes on sõltumatu organisatsioonist või ehitustootest, mida ta hindab.

Asutust, mis kuulub äriühendusse või kutseliitu, mis esindab hinnatava ehitustoote projekteerimise, valmistamise, tarnimise, koostamise, kasutamise või hooldamisega seotud ettevõtjaid, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tema sõltumatus ja huvide konflikti puudumine on tõestatud.

4.   Teavitatud asutus, selle juhtkond ja toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmanda isiku ülesannete täitmise eest vastutav personal ei ole hinnatava toote projekteerija, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja või hooldaja ega ühegi kõnealuse isiku volitatud esindaja. See ei välista teavitatud asutuse toiminguteks vajalike hinnatud toodete kasutamist või toodete kasutamist isiklikuks tarbeks.

Teavitatud asutus, selle juhtkond ja toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmanda isiku ülesannete täitmise eest vastutav personal ei tohi olla otsesel viisil seotud kõnealuste ehitustoodete projekteerimise, tootmise või ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi isikut, kes nimetatud tegevustega tegeleb. Nad ei seo end ühegi tegevusega, mis võib seada ohtu nende otsuste sõltumatuse ja aususe seoses tegevustega, mille teostamiseks neist on teavitatud. See kehtib eelkõige nõustamisteenuste puhul.

Teavitatud asutus tagab, et tema filiaalide või allhankijate tegevus ei mõjuta tema hindamis- ja/või kontrollitegevuse konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.

5.   Teavitatud asutus ja selle personal täidavad kolmandate isikutena ülesandeid toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning nad peavad olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest surveavaldustest ja ahvatlustest, mis lähtuvad isikutest või isikute rühmadest, kes on huvitatud nimetatud tegevuse tulemustest, ja mis võivad mõjutada nende otsuseid või hindamise ja/või kontrolli tulemusi.

6.   Teavitatud asutus on toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus võimeline täitma kõiki kolmanda isiku ülesandeid, mis on talle määratud V lisa kohaselt ja mille täitmisega seoses on temast teavitatud, olenemata sellest, kas kõnealuseid ülesandeid täidab teavitatud asutus ise või seda tehakse tema nimel ja tema vastustusel.

Alati ning toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise iga süsteemi puhul ja ehitustoodete iga liigi või kategooria, oluliste tooteomaduste ja ülesannete puhul, mille täitmisega seoses on temast teavitatud, on teavitatud asutuse käsutuses:

| a) | vajalik tehniliste teadmistega ning piisava ja asjakohase kogemusega personal, kes on võimeline täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmandate isikute ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

vajalik tehniliste teadmistega ning piisava ja asjakohase kogemusega personal, kes on võimeline täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmandate isikute ülesandeid;

| b) | vajalik toimivuse hindamisel järgitava menetluse kirjeldus, et tagada kõnealuse menetluse läbipaistvus ja võime seda korrata. Tal on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, mille abil eristatakse teavitatud asutusena täidetud ülesandeid muudest tegevustest; |
| --- | --- |

b)

vajalik toimivuse hindamisel järgitava menetluse kirjeldus, et tagada kõnealuse menetluse läbipaistvus ja võime seda korrata. Tal on asjakohased tegevuspõhimõtted ja menetlused, mille abil eristatakse teavitatud asutusena täidetud ülesandeid muudest tegevustest;

| c) | vajalikud menetlused tema tegevuste teostamiseks, mis võtavad nõuetekohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega. |
| --- | --- |

c)

vajalikud menetlused tema tegevuste teostamiseks, mis võtavad nõuetekohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Teavitatud asutusel on teavitatud tegevuste nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning juurdepääs vajalikele seadmetele ja vahenditele.

7.   Personalil, kes vastutab selliste tegevuste teostamise eest, millega seoses asutusest on teavitatud, on:

| a) | nõuetekohane tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki kolmanda isiku ülesandeid toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus ulatuses, milleks asutusest on teavitatud; |
| --- | --- |

a)

nõuetekohane tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki kolmanda isiku ülesandeid toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus ulatuses, milleks asutusest on teavitatud;

| b) | rahuldavad teadmised nende korraldatavate hindamiste ja kontrollimiste nõuete kohta ning asjakohane pädevus selliste toimingute teostamiseks; |
| --- | --- |

b)

rahuldavad teadmised nende korraldatavate hindamiste ja kontrollimiste nõuete kohta ning asjakohane pädevus selliste toimingute teostamiseks;

| c) | kohaldatavate ühtlustatud standardite ja määruse asjakohaste sätete piisav tundmine ja neist arusaamine; |
| --- | --- |

c)

kohaldatavate ühtlustatud standardite ja määruse asjakohaste sätete piisav tundmine ja neist arusaamine;

| d) | võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamiste ja kontrollimiste teostamist. |
| --- | --- |

d)

võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamiste ja kontrollimiste teostamist.

8.   Teavitatud asutuse, selle juhtkonna ja hindamispersonali erapooletus on tagatud.

Teavitatud asutuse juhtkonna ja hindamispersonali tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega selliste hindamiste tulemustest.

9.   Teavitatud asutus võtab endale vastutuskindlustuse juhul, kui vastutus ei kuulu siseriikliku õiguse alusel liikmesriigile või kui liikmesriik ise otseselt ei vastuta teostatud hindamise ja/või kontrollimise eest.

10.   Teavitatud asutuse töötajad on kohustatud kaitsma ametisaladusena teavet, mille nad on saanud, täites V lisa alusel ülesandeid, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate haldusasutustega, kus teavitatud asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse.

11.   Teavitatud asutus osaleb standardimises või tagab, et hindamispersonalile teatatakse asjakohastest standarditest ja käesoleva määruse alusel loodava teavitatud asutuste koordinatsioonirühma tegevusest, ning käsitab nimetatud rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja dokumente oma tegevuse üldsuunistena.

Artikkel 44

Vastavuse eeldamine

Kui teavitatud asutus, keda volitatakse täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmandate isikute ülesandeid, tõendab oma vastavust ühtlustatud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumitele, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse, et ta vastab artiklis 43 sätestatud nõuetele ulatuses, mil kohaldatavad ühtlustatud standardid kõnealuseid nõudeid hõlmavad.

Artikkel 45

Teavitatud asutuste tütarettevõtjad ja allhankijad

1.   Kui teavitatud asutus teeb toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus teatavate kolmanda isiku ülesannetega seotud ülesannete täitmiseks allhanke või pöördub tütarettevõtja poole, tagab ta, et allhankija või tütarettevõtja täidab artiklis 43 sätestatud nõudeid, ning teatab sellest teavitavale ametiasutusele.

2.   Teavitatud asutus vastutab täielikult oma allhankijate ja tütarettevõtja täidetud ülesannete eest, olenemata nende asukohast.

3.   Tegevusi võib lasta teha allhanke korras või kasutada nende teostamiseks tütarettevõtjat ainult kliendi nõusolekul.

4.   Teavitatud asutus hoiab teavitavale ametiasutusele kättesaadavana dokumente, mis puudutavad alltöövõtja või tütarettevõtja kvalifikatsiooni hindamist ja nende poolt V lisa alusel täidetud ülesandeid.

Artikkel 46

Muude rajatiste kui teavitatud asutuse katselaborite kasutamine

1.   Tootja taotluse korral ja kui see on tehniliselt, majanduslikult või logistiliselt põhjendatud, võivad teavitatud asutused korraldada toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide 1+, 1 ja 3 puhul V lisas osutatud katsed või lasta sellised katsed korraldada oma järelevalve all kas tootmisettevõtetes, kasutades tootja ettevõttesisese labori katsetamisseadmeid, või tootja eelneval nõusolekul mõnes muus laboris, kasutades kõnealuse labori seadmeid.

Selliseid katseid sooritavad teavitatud asutused peavad olema konkreetselt määratud pädevateks töötama väljaspool oma akrediteeritud katserajatisi.

2.   Enne kõnealuste katsete sooritamist kontrollib teavitatud asutus, kas on täidetud katsemeetodite nõuded ning hindab, kas:

| a) | katsetamisseadmetel on asjakohane kalibreerimissüsteem ning on tagatud mõõtmiste jälgitavus; |
| --- | --- |

a)

katsetamisseadmetel on asjakohane kalibreerimissüsteem ning on tagatud mõõtmiste jälgitavus;

| b) | on tagatud katsetulemuste kvaliteet. |
| --- | --- |

b)

on tagatud katsetulemuste kvaliteet.

Artikkel 47

Teavitamise taotlus

1.   Asutus, keda volitatakse täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmanda isiku ülesandeid, esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta on asutatud.

2.   Taotlusega peab olema kaasas nende tegevuste ja selle hindamise ja/või kontrollimise korra kirjeldus, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning akrediteerimistunnistus (kui see on olemas), mille on väljastanud määruses (EÜ) nr 765/2008 määratud riiklik akrediteerimisasutus ja mis tõendab, et kõnealune asutus vastab artiklis 43 sätestatud nõuetele.

3.   Kui asjaomane asutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale ametiasutusele kõik dokumendid, mille alusel saab kontrollida, tunnustada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artiklis 43 sätestatud nõuetele.

Artikkel 48

Teavitamise menetlus

1.   Teavitavad ametiasutused võivad teavitada üksnes nendest asutustest, kes vastavad artiklis 43 sätestatud nõuetele.

2.   Nad teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike, kasutades eelkõige komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamisvahendit.

Erandkorras aktsepteeritakse paberkoopiat sellistel V lisa punktis 3 sätestatud juhtudel, mille jaoks puudub asjakohane elektrooniline abivahend.

3.   Teavitamine hõlmab kõiki üksikasju kõigi täidetavate ülesannete kohta, viidet vastavale ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele ja V lisas sätestatud süsteemi jaoks asutuse pädevusse kuuluvaid põhiomadusi.

Siiski ei nõuta viidet ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele V lisa punktis 3 sätestatud juhtudel.

4.   Kui teavitus ei põhine artikli 47 lõikes 2 osutatud akrediteerimistunnistusel, siis esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele dokumentaalse tõestuse, mis tõendab teavitatud asutuse pädevust ja kehtivat korda, millega tagatakse asutuse korrapärane jälgimine ning selle jätkuv vastavus artiklis 43 sätestatud nõuetele.

5.   Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse tegevusi teostada ainult juhul, kui komisjon ja teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul peale teavitamist, kui kasutatakse akrediteerimistunnistust, ja kahe kuu jooksul pärast teavitamist juhul, kui akrediteerimistunnistust ei kasutata.

Käesoleva määruse mõistes käsitletakse teavitatud asutusena ainult sellist asutust.

6.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses.

Artikkel 49

Identifitseerimisnumber ja teavitatud asutuste loetelud

1.   Komisjon määrab igale teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri.

Komisjon määrab üheainsa identifitseerimisnumbri ka juhul, kui asutust teavitatakse mitme erineva liidu õigusakti alusel.

2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teavitatud asutuste loetelu, mis sisaldab ka asutuste identifitseerimisnumbreid ja tegevusi, mille teostamiseks neist on teavitatud, kasutades selleks eelkõige komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamisvahendit.

Komisjon tagab kõnealuse loetelu ajakohastamise.

Artikkel 50

Muudatused teavituses

1.   Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 43 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis teavitav ametiasutus piirab või peatab teavituse või tunnistab selle kehtetuks, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teavitab sellest koheselt komisjoni ja teisi liikmesriike, kasutades eelkõige komisjoni väljaarendatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit.

2.   Juhul kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tunnistatakse kehtetuks või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, astub asjaomane teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleksid nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele.

Artikkel 51

Teavitatud asutuste pädevus

1.   Komisjon uurib igat juhtumit, mille puhul tal on kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida enam talle pandud nõudeid ja ülesandeid.

2.   Teavitav liikmesriik esitab komisjonile viimase nõudmisel kogu teabe, mis on seotud teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega.

3.   Komisjon tagab, et kogu tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandanud, käsitletakse konfidentsiaalselt.

4.   Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis informeerib ta sellest teavitavat liikmesriiki ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, sealhulgas vajadusel tunnistaks teavituse kehtetuks.

Artikkel 52

Teavitatud asutuste tegevusalased kohustused

1.   Teavitatud asutused täidavad kolmanda isiku ülesandeid V lisas sätestatud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt.

2.   Toimivuse püsivuse hindamist ja kontrollimist korraldatakse proportsionaalselt, vältides ettevõtjate asjatut koormamist. Teavitatud asutused võtavad oma ülesannete täitmise käigus nõuetekohaselt arvesse ettevõtja suurust, tegutsemisvaldkonda, tema struktuuri, kõnealuse tootetehnoloogia keerukuse astet ning seda, kas tegemist on mass- või seeriatootmisega.

Seejuures arvestavad nad siiski toote puhul käesoleva määrusega nõutavat rangusastet ja toote osa ehitistele esitatavate kõikide põhinõuete täitmises.

3.   Kui teavitatud asutus leiab tootva tehase ja tehase tootmisohje esmase ülevaatuse käigus, et tootja ei ole taganud toodetud toote toimivuse püsivust, siis nõuab ta kõnealuselt tootjalt sobivate parandusmeetmete võtmist ja ei väljasta sertifikaati.

4.   Kui teavitatud asutus leiab järelevalve käigus, mille eesmärgiks on valmistatud toote toimivuse püsivuse kontrollimine, et ehitustoote toimivus ei ole enam tootetüübi omaga võrreldes sama, nõuab ta, et tootja võtaks asjakohased parandusmeetmed ning vajaduse korral peatab tema sertifikaadi kehtivuse või tunnistab selle kehtetuks.

5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis teavitatud asutus piirab, peatab või tunnistab sertifikaadi kehtetuks vastavalt vajadusele.

Artikkel 53

Teavitatud asutuste teabekohustused

1.   Teavitatud asutus informeerib teavitavat ametiasutust:

| a) | sertifikaatide andmisest keeldumisest, nende peatamisest või kehtetuks tunnistamisest; |
| --- | --- |

a)

sertifikaatide andmisest keeldumisest, nende peatamisest või kehtetuks tunnistamisest;

| b) | teavitamise kohaldamisala ja tingimusi mõjutavatest asjaoludest; |
| --- | --- |

b)

teavitamise kohaldamisala ja tingimusi mõjutavatest asjaoludest;

| c) | toimivuse püsivuse hindamise ja/või kontrollimisega seotud tegevuste kohta teabe esitamise taotlusest, mille nad on saanud turujärelevalveasutustelt; |
| --- | --- |

c)

toimivuse püsivuse hindamise ja/või kontrollimisega seotud tegevuste kohta teabe esitamise taotlusest, mille nad on saanud turujärelevalveasutustelt;

| d) | taotluse korral kolmanda isikuna toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt oma volituste raames täidetud ülesannetest ning kõigist muudest tegevustest, sealhulgas piiriülestest tegevustest ja allhangetest. |
| --- | --- |

d)

taotluse korral kolmanda isikuna toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt oma volituste raames täidetud ülesannetest ning kõigist muudest tegevustest, sealhulgas piiriülestest tegevustest ja allhangetest.

2.   Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva määruse alusel teavitatud asutustele, kes täidavad toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt sarnaseid kolmanda isiku ülesandeid seoses sama ühtlustatud tehnilise kirjeldusega hõlmatud ehitustoodetega, asjakohase teabe negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete hindamis- ja/või kontrollitulemuste kohta.

Artikkel 54

Kogemuste vahetamine

Komisjon korraldab liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate ametiasutuste kogemuste vahetamist.

Artikkel 55

Teavitatud asutuste koordineerimine

Komisjon tagab artikli 39 alusel teavitatud asutuste vahelise asjakohase koordineerituse ja koostöö ning selle toimimise teavitatud asutuste rühma kujul.

Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma töös otse või määratud esindajate vahendusel, või nad tagavad teavitatud asutuste esindajate informeerituse rühma tööst.

VIII   PEATÜKK

TURUJÄRELEVALVE JA KAITSEMENETLUSED

Artikkel 56

Menetlus riski põhjustavate ehitustoodetega tegelemiseks siseriiklikul tasandil

1.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et ehitustoode, mis on hõlmatud ühtlustatud standardiga või millele on antud Euroopa tehniline hinnang, ei saavuta deklareeritud toimivust ja kujutab riski käesoleva määrusega hõlmatud ehitistele esitatavate põhinõuete täitmisele, siis hindavad nad asjaomast toodet vastavalt käesoleva määrusega sätestatud asjakohastele nõuetele. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega vajalikul viisil koostööd.

Kui kõnealuse hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et ehitustoode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia, eelkõige deklareeritud toimivusega, või kõrvaldaksid toote turult või võtaksid selle tagasi liikmesriigi määratud mõistliku aja jooksul, mis vastab riski suurusele.

Turujärelevalveasutused informeerivad sellest teavitatud asutust, kui teavitatud asutus on kaasatud.

Käesolevas lõikes osutatud meetmetele kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.

2.   Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende riigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on ettevõtjalt nõudnud.

3.   Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud ehitustoodete suhtes võetakse kõik vajalikud parandusmeetmed.

4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus nimetatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et keelata või piirata selle ehitustoote kättesaadavaks tegemist siseriiklikul turul või et ehitustoode turult kõrvaldada või tagasi võtta.

Turujärelevalveasutused teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike kõnealustest meetmetest viivitamata.

5.   Lõikes 4 osutatud teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava ehitustoote tuvastamiseks vajalikku teavet, ehitustoote päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski iseloomu, võetud siseriiklike meetmete laadi ja kestust ning samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused näitavad eelkõige, kas mittevastavus on tingitud ühest järgmisest:

| a) | toode ei saavuta deklareeritud toimivust ja/või ei vasta nõuetele, mis käsitlevad käesolevas määruses sätestatud ehitistele esitatavate põhinõuete täitmist; |
| --- | --- |

a)

toode ei saavuta deklareeritud toimivust ja/või ei vasta nõuetele, mis käsitlevad käesolevas määruses sätestatud ehitistele esitatavate põhinõuete täitmist;

| b) | puudujäägid ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või tehnilises eridokumentatsioonis. |
| --- | --- |

b)

puudujäägid ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või tehnilises eridokumentatsioonis.

6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike kõigist võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomase ehitustoote mittevastavusega ning, kui nad ei ole nõus teavitatud siseriikliku meetmega, oma vastuväidetest.

7.   Kui viieteistkümne tööpäeva jooksul lõikes 4 osutatud teabe esitamisest ei ole komisjon ega teised liikmesriigid esitanud vastuväiteid liikmesriigi asjaomast ehitustoodet puudutava ajutise meetme osas, siis peetakse kõnealust meedet põhjendatuks.

8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomase ehitustoote suhtes võetakse viivitamatult kõik vajalikud piiravad meetmed, nagu toote nende turult kõrvaldamine.

Artikkel 57

Liidu kaitsemenetlus

1.   Kui artikli 56 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon arvab, et siseriiklik meede on liidu õigusaktidega vastuolus, siis alustab komisjon viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ning hindab siseriiklikku meedet. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas siseriiklik meede on põhjendatud või mitte.

Komisjon adresseerib otsuse kõigile liikmesriikidele ning edastab selle neile ja asjaomas(t)ele ettevõtja(te)le viivitamatult.

2.   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastava ehitustoote oma turgudelt kõrvaldamine, ja teavitavad sellest komisjoni. Kui liikmesriigi meedet peetakse põhjendamatuks, tunnistab asjaomane liikmesriik selle kehtetuks.

3.   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja ehitustoote mittevastavus tuleneb puudustest artikli 56 lõike 5 punktis b osutatud ühtlustatud standardites, siis teavitab komisjon vastavat Euroopa standardiorganit või -organeid ja suunab küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel asutatud komiteesse. Kõnealune komitee konsulteerib vastava Euroopa standardiorganiga või -organitega ja esitab viivitamatult oma arvamuse.

Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja ehitustoote mittevastavus tuleneb puudustest Euroopa hindamisdokumendis või artikli 56 lõike 5 punktis b osutatud tehnilises eridokumentatsioonis, siis suunab komisjon küsimuse alalisesse ehituskomiteesse ning võtab seejärel asjakohased meetmed.

Artikkel 58

Nõuetele vastavad ehitustooted, mis siiski põhjustavad riski tervisele ja ohutusele

1.   Kui liikmesriik leiab pärast artikli 56 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi ehitustoode on käesoleva määruse nõuetega kooskõlas, kujutab see ikkagi riski ehitistele esitatavate põhinõuete täitmisele, inimeste tervisele või ohutusele või muudele avaliku huvi kaitse aspektidele, siis nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik kohased meetmed tagamaks, et asjaomane ehitustoode ei kujutaks turule laskmisel enam riski, et ettevõtja kõrvaldaks selle turult või võtaks selle tagasi liikmesriigi määratud mõistliku aja jooksul, mis vastab riski suurusele.

2.   Ettevõtja tagab, et kõigi asjaomaste tema poolt liidu turul kättsaadavaks tehtud ehitustoodete suhtes võetakse parandusmeetmed.

3.   Liikmesriik teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike. Kõnealune teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige mittevastava ehitustoote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu, tarneahelat, riski laadi, võetud siseriiklike meetmete laadi ja kestust.

4.   Komisjon alustab viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjaomas(t)e ettevõtja(te)ga ning hindab võetud siseriiklikke meetmeid. Nimetatud hinnangu tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas meede on põhjendatud või mitte, ning vajadusel teeb komisjon ettepaneku sobivate meetmete võtmiseks.

5.   Komisjon adresseerib oma otsuse kõikidele liikmesriikidele ning edastab selle neile ja asjaomas(t)ele ettevõtja(te)le viivitamatult.

Artikkel 59

Vormiline mittevastavus

1.   Ilma et see piiraks artikli 56 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt mittevastavuse lõpetamist pärast seda, kui ta on avastanud ühe järgmisest:

| a) | CE-märgis on kinnitatud artiklit 8 või 9 rikkudes; |
| --- | --- |

a)

CE-märgis on kinnitatud artiklit 8 või 9 rikkudes;

| b) | CE-märgis on kinnitamata, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

CE-märgis on kinnitamata, kui seda nõutakse artikli 8 lõike 2 kohaselt;

| c) | ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, ei ole koostatud toimivusdeklaratsiooni, kui seda nõutakse artikli 4 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, ei ole koostatud toimivusdeklaratsiooni, kui seda nõutakse artikli 4 kohaselt;

| d) | toimivusdeklaratsiooni ei ole koostatud artiklite 4, 6 ja 7 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

toimivusdeklaratsiooni ei ole koostatud artiklite 4, 6 ja 7 kohaselt;

| e) | tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik. |
| --- | --- |

e)

tehniline dokumentatsioon ei ole kättesaadav või on puudulik.

2.   Kui lõikes 1 osutatud mittevastavust ei kõrvaldata, võtab liikmesriik asjakohaseid meetmeid ehitustoote turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagab, et see oleks turult kõrvaldatud või tagasi võetud.

IX   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 60

Delegeeritud õigusaktid

Käesoleva määruse eesmärkide täitmiseks, eelkõige ehitustoodete turul kättesaadavaks tegemise piirangute kõrvaldamiseks ja vältimiseks, delegeeritakse komisjonile artikli 61 kohaselt ning artiklites 62 ja 63 sätestatud tingimustel järgmised küsimused:

| a) | vajaduse korral konkreetsete ehitustoodete rühmade põhiomaduste või piirtasemete määratlemine, mille suhtes tootja deklareerib artiklite 3 kuni 6 kohaselt nende kavandatud kasutusotstarbe osas tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena oma toote toimivuse selle turulelaskmisel; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral konkreetsete ehitustoodete rühmade põhiomaduste või piirtasemete määratlemine, mille suhtes tootja deklareerib artiklite 3 kuni 6 kohaselt nende kavandatud kasutusotstarbe osas tasemete või klasside kaupa või kirjeldusena oma toote toimivuse selle turulelaskmisel;

| b) | tingimused, mille korral võib toimivusdeklaratsiooni elektrooniliselt töödelda, et teha see vastavalt artiklile 7 veebilehel kättesaadavaks; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille korral võib toimivusdeklaratsiooni elektrooniliselt töödelda, et teha see vastavalt artiklile 7 veebilehel kättesaadavaks;

| c) | selle ajavahemiku muutmine, mille kohta tootja säilitab tehnilise dokumentatsiooni ja toimivusdeklaratsiooni pärast ehitustoote turule laskmist vastavalt artiklile 11, võttes aluseks ehitustoote eeldatava olelusringi või osa ehitises; |
| --- | --- |

c)

selle ajavahemiku muutmine, mille kohta tootja säilitab tehnilise dokumentatsiooni ja toimivusdeklaratsiooni pärast ehitustoote turule laskmist vastavalt artiklile 11, võttes aluseks ehitustoote eeldatava olelusringi või osa ehitises;

| d) | II lisa muutmine ja vajaduse korral täiendavate menetluseeskirjade vastuvõtmine vastavalt artikli 19 lõikele 3, et tagada artiklis 20 esitatud põhimõtete järgmine või artiklis 21 sätestatud eeskirjade praktikas kohaldamine; |
| --- | --- |

d)

II lisa muutmine ja vajaduse korral täiendavate menetluseeskirjade vastuvõtmine vastavalt artikli 19 lõikele 3, et tagada artiklis 20 esitatud põhimõtete järgmine või artiklis 21 sätestatud eeskirjade praktikas kohaldamine;

| e) | III lisa, IV lisa tabeli 1 ja V lisa kohandamine tehnika arenguga; |
| --- | --- |

e)

III lisa, IV lisa tabeli 1 ja V lisa kohandamine tehnika arenguga;

| f) | toimivusklasside kindlaksmääramine või kohandamine tehnika arenguga vastavalt artikli 27 lõikele 1; |
| --- | --- |

f)

toimivusklasside kindlaksmääramine või kohandamine tehnika arenguga vastavalt artikli 27 lõikele 1;

| g) | tingimused, mille kohaselt peetakse ehitustoodet teatud toimivustasemele või -klassile vastavaks ilma katsetamiseta või ilma täiendava katsetamiseta artikli 27 lõike 5 kohaselt, tingimusel et sellega ei ohustata ehitistele esitatavate põhinõuete täitmist; |
| --- | --- |

g)

tingimused, mille kohaselt peetakse ehitustoodet teatud toimivustasemele või -klassile vastavaks ilma katsetamiseta või ilma täiendava katsetamiseta artikli 27 lõike 5 kohaselt, tingimusel et sellega ei ohustata ehitistele esitatavate põhinõuete täitmist;

| h) | konkreetse toote, konkreetse tooterühma või konkreetse põhiomaduse suhtes toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohandamine, rajamine ja läbivaatamine vastavalt artiklile 28 ning lähtudes järgmisest:






  i) | toote või kõnealuste põhiomaduste rolli tähtsus ehitistele esitatavate põhinõuete seisukohalt; |
| --- | --- | --- |

h)

konkreetse toote, konkreetse tooterühma või konkreetse põhiomaduse suhtes toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohandamine, rajamine ja läbivaatamine vastavalt artiklile 28 ning lähtudes järgmisest:

i)

toote või kõnealuste põhiomaduste rolli tähtsus ehitistele esitatavate põhinõuete seisukohalt;

| ii) | toote laad; |
| --- | --- |

ii)

toote laad;

| iii) | ehitustoote põhiomaduste muutumise mõju toote eeldatava kasutusaja jooksul; |
| --- | --- |

iii)

ehitustoote põhiomaduste muutumise mõju toote eeldatava kasutusaja jooksul;

| iv) | puuduste tekkimise tõenäosus toote valmistamisel. |
| --- | --- |

iv)

puuduste tekkimise tõenäosus toote valmistamisel.

Artikkel 61

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse viieks aastaks alates ... (20) õigus võtta vastu artiklis 60 osutatud delegeeritud õigusakte. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt kuus kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu selle kooskõlas artikliga 62 tagasi võtab.

2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 62 ja 63 sätestatud tingimusi.

Artikkel 62

Delegeerimise tagasivõtmine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 60 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.

2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.

3   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või selles täpsustatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 63

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.

Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.

2.   Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.

Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.

Artikkel 64

Komitee

1.   Komisjoni abistab alaline ehituskomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7.

Artikkel 65

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 89/106/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 66

Üleminekusätted

1.   Ehitustooteid, mis on lastud turule direktiivi 89/106/EMÜ kohaselt enne 1. juulit 2013, peetakse käesolevale määrusele vastavaks.

2.   Tootjad võivad koostada toimivusdeklaratsiooni enne 1. juulit 2013 direktiivi 89/106/EMÜ kohaselt väljastatud vastavussertifikaadi või vastavusdeklaratsiooni alusel.

3.   Euroopa tehnilise tunnustuse suuniseid, mis on avaldatud enne 1. juulit 2013 direktiivi 89/106/EMÜ artikli 11 kohaselt, võib kasutada Euroopa hindamisdokumentidena.

4.   Tootjad ja importijad võivad kasutada enne 1. juulit 2013 direktiivi 89/106/EMÜ artikli 9 kohaselt väljastatud Euroopa tehnilisi tunnustusi nende tunnustuste kehtivuse vältel Euroopa tehniliste hinnangutena.

Artikkel 67

Komisjoni aruandlus

Hiljemalt ... (21) esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise kohta, sealhulgas liikmesriikide ja asjaomaste sidusrühmade esitatud aruannete alusel artiklite 19, 20, 21, 23 ja 24 kohta, ning vajaduse korral koos asjakohaste ettepanekutega.

Artikkel 68

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Siiski kohaldatakse artikleid 3 kuni 28, 36 kuni 38, 56 kuni 63, 65 ja 66 ning I, II, III ja V lisa alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 218, 11.9.2009, lk 15.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta seisukoht (ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 441), nõukogu 13. septembri 2010 ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12.

3

(4)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

4

(5)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

5

(6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

6

(7)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

7

(8)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

8

(9)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

9

(10)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

10

(11)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

11

(12)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 21.

12

(13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

13

(14)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

14

(15)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

15

(16)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

16

(17)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

17

(18)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

18

(19)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

19

(20)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

20

(21)  viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

21

---

I LISA

Ehitistele esitatavad põhinõuded

Ehitised peavad tervikuna ja eraldi osadena sobima kavandatud kasutusotstarbeks. Arvestades tavalist hooldust, peavad ehitustooted vastama järgmistele ehitistele esitatavatele põhinõuetele majanduslikult otstarbeka kasutusaja jooksul.

1.   Mehhaaniline vastupidavus ja stabiilsus

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et neile mõjuvad tõenäolised koormused nende ehitamise ja kasutuse ajal ei põhjusta:

| a) | kogu ehitise või selle osa kokkuvarisemist; |
| --- | --- |

a)

kogu ehitise või selle osa kokkuvarisemist;

| b) | vastuvõetamatult suuri deformatsioone; |
| --- | --- |

b)

vastuvõetamatult suuri deformatsioone;

| c) | kahju ehitise teistele osadele või sisseseadele või paigaldatud seadmetele kandekonstruktsiooni suure deformatsiooni tagajärjel; |
| --- | --- |

c)

kahju ehitise teistele osadele või sisseseadele või paigaldatud seadmetele kandekonstruktsiooni suure deformatsiooni tagajärjel;

| d) | juhtumist tulenevat kahju, mille ulatus on algse põhjusega ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

d)

juhtumist tulenevat kahju, mille ulatus on algse põhjusega ebaproportsionaalne.

2.   Tuleohutus

Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tulekahju puhkemisel:

| a) | ehitise kandevõime peab konkreetse aja jooksul vastu; |
| --- | --- |

a)

ehitise kandevõime peab konkreetse aja jooksul vastu;

| b) | tule ja suitsu teke ja levik ehitises on piiratud; |
| --- | --- |

b)

tule ja suitsu teke ja levik ehitises on piiratud;

| c) | tule levimine naaberehitistele on piiratud; |
| --- | --- |

c)

tule levimine naaberehitistele on piiratud;

| d) | inimesed saavad ehitisest evakueeruda või neid saab muul viisil päästa; |
| --- | --- |

d)

inimesed saavad ehitisest evakueeruda või neid saab muul viisil päästa;

| e) | on arvestatud päästemeeskondade ohutusega. |
| --- | --- |

e)

on arvestatud päästemeeskondade ohutusega.

3.   Hügieen, tervis ja keskkond

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et need ei ohusta ehitise kasutajate ja naabrite hügieenitingimusi ja tervist ega mõjuta kogu oma olelusringi jooksul ülemääraselt keskkonna kvaliteeti ja kliimat nende ehitamise, kasutamise ja lammutamise ajal eelkõige järgmistel põhjustel:

| a) | mürgiste gaaside eritumine; |
| --- | --- |

a)

mürgiste gaaside eritumine;

| b) | ohtlike ainete, lenduvate orgaaniliste ühendite, kasvuhoonegaaside või ohtlike osakeste eraldumine sise- või välisõhku; |
| --- | --- |

b)

ohtlike ainete, lenduvate orgaaniliste ühendite, kasvuhoonegaaside või ohtlike osakeste eraldumine sise- või välisõhku;

| c) | ohtliku kiirguse eraldumine; |
| --- | --- |

c)

ohtliku kiirguse eraldumine;

| d) | ohtlike ainete eraldumine põhjavette, merevette või pinnasesse; |
| --- | --- |

d)

ohtlike ainete eraldumine põhjavette, merevette või pinnasesse;

| e) | ohtlike ainete ja joogiveele muul viisil negatiivset mõju avaldavate ainete eraldumine; |
| --- | --- |

e)

ohtlike ainete ja joogiveele muul viisil negatiivset mõju avaldavate ainete eraldumine;

| f) | reovee puudulik ärajuhtimine, suitsugaaside eraldumine või tahkete või vedelate jäätmete puudulik kõrvaldamine; |
| --- | --- |

f)

reovee puudulik ärajuhtimine, suitsugaaside eraldumine või tahkete või vedelate jäätmete puudulik kõrvaldamine;

| g) | niiskus ehitise osades või ehitise pindadel. |
| --- | --- |

g)

niiskus ehitise osades või ehitise pindadel.

4.   Kasutamise ohutus ja juurdepääs

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et nende kasutamisel ja käitamisel ei esine lubamatuid õnnetusriske või kahjustusi, nagu näiteks libisemine, kukkumine, kokkupõrge, põletus, elektrilöögid, plahvatusest põhjustatud vigastused ja sissemurdmised. Eelkõige peavad ehitised olema projekteeritud ja ehitatud nii, et on võetud arvesse juurdepääsu ja kasutamist puudega isikute poolt.

5.   Kaitse müra eest

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et kasutajate või läheduses olevate inimeste poolt tajutud müra hoitakse tasemel, mis ei ohusta nende tervist ning võimaldab rahuldavates tingimustes magada, puhata ja töötada.

6.   Energiasäästlikkus ja soojapidavus

Ehitised ning nende kütte-, jahutus-, valgustus- ja ventilatsiooniseadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et nende kasutamiseks vajaminev energiakogus on väike, arvestades kasutajaid ja asukoha kliimatingimusi.

7.   Loodusvarade säästev kasutamine

Ehitised peavad olema projekteeritud, ehitatud ja lammutatud nii, et loodusvarasid kasutatakse säästvalt ning on tagatud järgmine:

| a) | ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavus pärast lammutamist; |
| --- | --- |

a)

ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavus pärast lammutamist;

| b) | ehitiste vastupidavus; |
| --- | --- |

b)

ehitiste vastupidavus;

| c) | keskkonnasõbraliku tooraine ja teisese materjali kasutamine ehitistes. |
| --- | --- |

c)

keskkonnasõbraliku tooraine ja teisese materjali kasutamine ehitistes.

---

II LISA

Euroopa hindamisdokumendi vastuvõtmise kord

1.   Euroopa tehnilise hindamise taotlus

Kui tootja taotleb tehnilise hindamise asutuselt ehitustoote kohta Euroopa tehnilist hindamist ja pärast seda, kui tootja ja tehnilise hindamise asutus on allkirjastanud ärisaladuse kaitse ja konfidentsiaalsuse kokkuleppe, esitab tootja kõnealusele vastutavale tehnilise hindamise asutusele tehnilise dokumentatsiooni, milles kirjeldatakse toodet, selle kavandatud kasutusotstarvet ja tehase tootmisohje üksikasju, mida ta kavatseb kohaldada.

2.   Leping

Artikli 21 lõike 1 punktis c osutatud ehitustoodete puhul sõlmivad tootja ja vastutav tehnilise hindamise asutus ühe kuu jooksul pärast tehnilise dokumentatsiooni kättesaamist Euroopa tehnilise hindamise lepingu, milles määratletakse Euroopa hindamisdokumendi koostamise tööprogramm, sealhulgas:

| — | tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni töökorraldus; |
| --- | --- |

—

tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni töökorraldus;

| — | tehnilise hindamise asutuste organisatsioonis loodava ja kõnealuse tootevaldkonna eest vastutava töörühma koosseis; |
| --- | --- |

—

tehnilise hindamise asutuste organisatsioonis loodava ja kõnealuse tootevaldkonna eest vastutava töörühma koosseis;

| — | tehnilise hindamise asutuste koordineerimine. |
| --- | --- |

—

tehnilise hindamise asutuste koordineerimine.

3.   Tööprogramm

Pärast tootjaga lepingu sõlmimist teavitab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon komisjoni Euroopa hindamisdokumendi koostamise tööprogrammist, selle täitmise ajakavast ning hindamisprogrammist. See teave edastatakse kolme kuu jooksul alates Euroopa tehnilise hindamise taotluse saamisest.

4.   Euroopa hindamisdokumendi kavand

Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon viimistleb Euroopa hindamisdokumendi kavandit vastutava tehnilise hindamise asutuse koordineeritavas töörühmas ning edastab sellise kavandi asjaomastele isikutele kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil komisjoni teavitati tööprogrammist.

5.   Komisjoni osalus

Komisjoni esindaja võib osaleda vaatlejana tööprogrammide kõikide osade täitmise juures.

6.   Pikendamine ja hilinemine

Töörühm teatab tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile ja komisjonile mis tahes viivitustest seoses käesoleva lisa punktides 1 kuni 4 kehtestatud tähtaegadega.

Kui Euroopa hindamisdokumendi koostamise tähtaja pikendamine on õigustatud, eelkõige juhul, kui puudub komisjoni otsus ehitustoote toimimise püsivuse hindamise ja kontrollimise kohaldatava süsteemi kohta, või kui on vaja välja töötada uus katsemeetod, kehtestab komisjon pikendatud tähtaja.

7.   Euroopa hindamisdokumendi muutmine ja vastuvõtmine

Vastutav tehnilise hindamise asutus edastab Euroopa hindamisdokumendi kavandi tootjale, kes võib esitada märkusi viieteistkümne tööpäeva jooksul. Seejärel artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon:

| a) | teatab tootjale, kui see on asjakohane, kuidas tema märkusi on arvesse võetud; |
| --- | --- |

a)

teatab tootjale, kui see on asjakohane, kuidas tema märkusi on arvesse võetud;

| b) | võtab vastu Euroopa hindamisdokumendi kavandi ning |
| --- | --- |

b)

võtab vastu Euroopa hindamisdokumendi kavandi ning

| c) | saadab hindamisdokumendi kavandi koopia komisjonile. |
| --- | --- |

c)

saadab hindamisdokumendi kavandi koopia komisjonile.

Kui komisjon saadab viieteistkümne tööpäeva jooksul alates ajutise Euroopa hindamisdokumendi kavandi kättesaamisest oma tähelepanekud kavandi kohta tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile, muudab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon kavandit vastavalt ning saadab vastuvõetud Euroopa hindamisdokumendi koopia tootjale ja komisjonile.

8.   Avaldamisele kuuluv lõplik Euroopa hindamisdokument

Niipea kui vastutav tehnilise hindamise asutus on vastuvõetud Euroopa hindamisdokumendi alusel andnud esimese Euroopa tehnilise hinnangu, kohandatakse vajaduse korral kõnealust Euroopa hindamisdokumenti saadud kogemuste põhjal. Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon võtab vastu lõpliku Euroopa hindamisdokumendi ning saadab selle koopia komisjonile koos dokumendi pealkirja tõlkega kõikides liidu ametlikes keeltes dokumendi viite avaldamiseks. Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon teeb Euroopa hindamisdokumendi elektrooniliselt kättesaadavaks niipea, kui toode on saanud CE-märgise.

---

III LISA

Image

Image

Image

---

IV LISA

Tehnilise hindamise asutuste tootevaldkonnad ja neile esitatavad nõuded

Tabel 1 –   Tootevaldkonnad

| VALDKONNA KOOD | TOOTEVALDKOND |
| --- | --- |
| 1 | BETOONVALMISTOOTED/KERGBETOONTOOED/AUTOKLAAVITUD POORBETOONTOOTED |
| 2 | UKSED, AKNAD, AKNALUUGID, VÄRAVAD JA TARVIKUD |
| 3 | MEMBRAANID, SH VEDELTOOTED JA KOMPLEKTID (NIISKUS- JA/VÕI AURUTÕKE) |
| 4 | SOOJUSISOLATSIOONITOOTED
  ISOLATSIOONI LIITKOMPLEKTID/SÜSTEEMID |
| 5 | EHITUSES KASUTATAVAD TUGIOSAD
  LIIGENDTAPID |
| 6 | KORSTNAD, SUITSUTORUD JA ERITOOTED |
| 7 | KIPSTOOTED |
| 8 | GEOTEKSTIILID, GEOMEMBRAANID JA NENDEGA SEOTUD TOOTED |
| 9 | RIPPFASSAADID/VÄLISVOODERDUS/KANDVA TIHENDIGA KLAASIMINE |
| 10 | PAIKSED TULEKUSTUTUSVAHENDID (TULEKAHJUHÄIRE/TULEKAHJU AVASTAMISE, PAIKSE TULEKUSTUTUSE, TULEKAHJU KONTROLLI ALL HOIDMISE JA SUITSUTÕRJE NING PLAHVATUST SUMMUTAV TOODE) |
| 11 | SANITAARSEADMED |
| 12 | LIIKLUSKORRALDASVAHENDID: TEEDEVARUSTUS |
| 13 | PUITKONSTRUKTSIOONID/ELEMENDID JA TARVIKUD |
| 14 | PUIDUPÕHISED PANEELID JA ELEMENDID |
| 15 | TSEMENT, EHITUSLUBJAD JA MUUD HÜDRAULILISED SIDEAINED |
| 16 | BETOONI SARRUS- JA PINGESTUSTERAS (JA TARVIKUD)
  EELPINGESTUSKOMPLEKTID |
| 17 | MÜÜRITIS JA SELLEGA SEOTUD TOOTED
  MÜÜRIKIVID, MÜÜRISEGUD, TARVIKUD |
| 18 | KANALISATSIOONITEHNILISED TOOTED |
| 19 | PÕRANDAD |
| 20 | METALLKONSTRUKTSIOONID JA TARVIKUD |
| 21 | SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS VAHESEINA TARINDITE KOMPLEKTID |
| 22 | KATUSEKATTED, KATUSE PINNAS OLEVAD VALGUSAVAD, KATUSEAKNAD JA TARVIKUD,
  KATUSEKOMPLEKTID |
| 23 | TEE-EHITUSTOOTED |
| 24 | TÄITEMATERJALID |
| 25 | EHITUSLIIMID |
| 26 | BETOONI, MÜÜRIMÖRDI JA SÜSTMÖRDIGA SEOTUD TOOTED |
| 27 | RUUMIDE KÜTTESEADMED |
| 28 | OLMEVEEGA MITTE KOKKU PUUTUVAD TORUD, MAHUTID JA TARVIKUD |
| 29 | OLMEVEEGA KOKKU PUUTUVAD EHITUSTOOTED |
| 30 | LEHTKLAAS, PROFIILKLAAS JA KLAASIST SEINAPLOKID |
| 31 | JÕU-, KONTROLL- JA SIDEKAABLID |
| 32 | VUUGITIHENDID |
| 33 | KINNITUSED |
| 34 | EHITUSKOMPLEKTID, VALMISELEMENDID, MONTEERITAVAD ELEMENDID |
| 35 | TULE LEVIKUT TÕKESTAVAD JA TULEKAITSETOOTED, TULEAEGLUSTID |

VALDKONNA KOOD

TOOTEVALDKOND

1

BETOONVALMISTOOTED/KERGBETOONTOOED/AUTOKLAAVITUD POORBETOONTOOTED

2

UKSED, AKNAD, AKNALUUGID, VÄRAVAD JA TARVIKUD

3

MEMBRAANID, SH VEDELTOOTED JA KOMPLEKTID (NIISKUS- JA/VÕI AURUTÕKE)

4

SOOJUSISOLATSIOONITOOTED

ISOLATSIOONI LIITKOMPLEKTID/SÜSTEEMID

5

EHITUSES KASUTATAVAD TUGIOSAD

LIIGENDTAPID

6

KORSTNAD, SUITSUTORUD JA ERITOOTED

7

KIPSTOOTED

8

GEOTEKSTIILID, GEOMEMBRAANID JA NENDEGA SEOTUD TOOTED

9

RIPPFASSAADID/VÄLISVOODERDUS/KANDVA TIHENDIGA KLAASIMINE

10

PAIKSED TULEKUSTUTUSVAHENDID (TULEKAHJUHÄIRE/TULEKAHJU AVASTAMISE, PAIKSE TULEKUSTUTUSE, TULEKAHJU KONTROLLI ALL HOIDMISE JA SUITSUTÕRJE NING PLAHVATUST SUMMUTAV TOODE)

11

SANITAARSEADMED

12

LIIKLUSKORRALDASVAHENDID: TEEDEVARUSTUS

13

PUITKONSTRUKTSIOONID/ELEMENDID JA TARVIKUD

14

PUIDUPÕHISED PANEELID JA ELEMENDID

15

TSEMENT, EHITUSLUBJAD JA MUUD HÜDRAULILISED SIDEAINED

16

BETOONI SARRUS- JA PINGESTUSTERAS (JA TARVIKUD)

EELPINGESTUSKOMPLEKTID

17

MÜÜRITIS JA SELLEGA SEOTUD TOOTED

MÜÜRIKIVID, MÜÜRISEGUD, TARVIKUD

18

KANALISATSIOONITEHNILISED TOOTED

19

PÕRANDAD

20

METALLKONSTRUKTSIOONID JA TARVIKUD

21

SISE- JA VÄLISSEINTE NING LAGEDE VIIMISTLUS VAHESEINA TARINDITE KOMPLEKTID

22

KATUSEKATTED, KATUSE PINNAS OLEVAD VALGUSAVAD, KATUSEAKNAD JA TARVIKUD,

KATUSEKOMPLEKTID

23

TEE-EHITUSTOOTED

24

TÄITEMATERJALID

25

EHITUSLIIMID

26

BETOONI, MÜÜRIMÖRDI JA SÜSTMÖRDIGA SEOTUD TOOTED

27

RUUMIDE KÜTTESEADMED

28

OLMEVEEGA MITTE KOKKU PUUTUVAD TORUD, MAHUTID JA TARVIKUD

29

OLMEVEEGA KOKKU PUUTUVAD EHITUSTOOTED

30

LEHTKLAAS, PROFIILKLAAS JA KLAASIST SEINAPLOKID

31

JÕU-, KONTROLL- JA SIDEKAABLID

32

VUUGITIHENDID

33

KINNITUSED

34

EHITUSKOMPLEKTID, VALMISELEMENDID, MONTEERITAVAD ELEMENDID

35

TULE LEVIKUT TÕKESTAVAD JA TULEKAITSETOOTED, TULEAEGLUSTID

Tabel 2 –   tehnilise hindamise asutustele esitatavad nõuded

| Pädevus | Pädevuse kirjeldus | Nõuded |
| --- | --- | --- |
| 1. | Riskide analüüsimine |

Pädevus

Pädevuse kirjeldus

Nõuded

1.

Riskide analüüsimine

Teha kindlaks uuenduslike ehitustoodete kasutamisega kaasnevad võimalikud riskid ja kasu, kui puudub kinnitatud/konsolideeritud tehniline teave nende toimivuse kohta ehitistesse paigaldamisel.

Tehnilise hindamise asutus asutatakse liikmesriigi õigusaktide kohaselt ning ta on juriidiline isik. Ta ei tohi olla sidusrühmadest ega erihuvidest sõltuv.

Lisaks on tehnilise hindamise asutusel personal, kes on:

| a) | objektiivne ja põhjalike tehniliste teadmistega; |
| --- | --- |

a)

objektiivne ja põhjalike tehniliste teadmistega;

| b) | põhjalike teadmistega asutuse määramise liikmesriigi kehtivate õigusnormide ja muude nõuete kohta, mis puudutavad asutusele määratavaid tootevaldkondi; |
| --- | --- |

b)

põhjalike teadmistega asutuse määramise liikmesriigi kehtivate õigusnormide ja muude nõuete kohta, mis puudutavad asutusele määratavaid tootevaldkondi;

| c) | üldteadmistega ehitustavade kohta ja üksikasjalike tehniliste teadmistega asutusele määratavate tootevaldkondade kohta; |
| --- | --- |

c)

üldteadmistega ehitustavade kohta ja üksikasjalike tehniliste teadmistega asutusele määratavate tootevaldkondade kohta;

| d) | üksikasjalike teadmistega kaasnevate konkreetsete riskide ja ehitusprotsessi tehniliste külgede kohta; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalike teadmistega kaasnevate konkreetsete riskide ja ehitusprotsessi tehniliste külgede kohta;

| e) | üksikasjalike teadmistega olemasolevate ühtlustatud standardite ja katsemeetodite kohta asutusele määratavate tootevaldkondade osas; |
| --- | --- |

e)

üksikasjalike teadmistega olemasolevate ühtlustatud standardite ja katsemeetodite kohta asutusele määratavate tootevaldkondade osas;

| f) | asjakohase keeleoskusega. |
| --- | --- |

f)

asjakohase keeleoskusega.

Tehnilise hindamise asutuse personali tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest.

| 2. | Tehniliste kriteeriumide kindlaksmääramine |
| --- | --- |

2.

Tehniliste kriteeriumide kindlaksmääramine

Töötada riskianalüüsi põhjal välja tehnilised kriteeriumid, et hinnata ehitustoodete omadusi ja toimivust seoses kohaldatavate siseriiklike nõuete täitmisega;

anda tehnilist teavet, mida vajavad ehitusprotsessis osalejad ehitustoodete potentsiaalsete kasutajatena (tootjad, projekteerijad, ettevõtjad, paigaldajad).

| 3. | Hindamis-meetodite kindlaks-määramine |
| --- | --- |

3.

Hindamis-meetodite kindlaks-määramine

Kavandada ja hinnata asjakohaseid meetodeid (katsed või arvutused) ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks, võttes arvesse tehnika taset.

| 4. | Tehase tootmisohje kindlaks-määramine |
| --- | --- |

4.

Tehase tootmisohje kindlaks-määramine

Mõista ja hinnata konkreetse toote valmistamisprotsessi, et teha kindlaks asjakohased meetmed, mis tagavad toote püsivuse kõnealuse valmistamisprotsessi käigus.

Tehnilise hindamise asutusel on personal, kellel on asjakohased teadmised tehase tootmisohje alal valmistamisprotsesside ja tooteomaduste seoste kohta.

| 5. | Toote hindamine |
| --- | --- |

5.

Toote hindamine

Hinnata ehitustoodete põhiomaduste toimivust ühtlustatud meetodite põhjal, kasutades ühtlustatud kriteeriume.

Lisaks punktides 1, 2 ja 3 loetletud nõuetele on tehnilise hindamise asutusel juurdepääs vajalikele vahenditele ja seadmetele ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks talle määratavate tootevaldkondade osas.

| 6. | Üldjuhtimine |
| --- | --- |

6.

Üldjuhtimine

Tagada järjepidevus, usaldusväärsus, objektiivsus ja jälgitavus asjakohaste juhtimismeetodite pideva kohaldamise teel.

Tehnilise hindamise asutus:

| a) | järgib head haldustava ja seda on tõendatud; |
| --- | --- |

a)

järgib head haldustava ja seda on tõendatud;

| b) | kohaldab tegevuspõhimõtteid ja tugimenetlusi, et tagada tundliku teabe konfidentsiaalsus tehnilise hindamise asutuse raames ja partnerite seas; |
| --- | --- |

b)

kohaldab tegevuspõhimõtteid ja tugimenetlusi, et tagada tundliku teabe konfidentsiaalsus tehnilise hindamise asutuse raames ja partnerite seas;

| c) | kohaldab dokumentide kontrollimise süsteemi, mis tagab kõigi asjakohaste dokumentide registreerimise, jälgitavuse, säilimise ja arhiveerimise; |
| --- | --- |

c)

kohaldab dokumentide kontrollimise süsteemi, mis tagab kõigi asjakohaste dokumentide registreerimise, jälgitavuse, säilimise ja arhiveerimise;

| d) | kasutab siseauditi ja juhtkonnapoolse läbivaatamise mehhanismi, et tagada asjakohastele juhtimismeetoditele vastavuse korrapärane järelevalve; |
| --- | --- |

d)

kasutab siseauditi ja juhtkonnapoolse läbivaatamise mehhanismi, et tagada asjakohastele juhtimismeetoditele vastavuse korrapärane järelevalve;

| e) | kohaldab menetlust protestide ja kaebuste objektiivseks käsitlemiseks. |
| --- | --- |

e)

kohaldab menetlust protestide ja kaebuste objektiivseks käsitlemiseks.

---

V LISA

Toimivuse püsivuse hindamine ja kontrollimine

1.   TOIMIVUSE PÜSIVUSE HINDAMISE JA KONTROLLIMISE SÜSTEEMID

| 1.1. | Süsteem 1+ – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Süsteem 1+ – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tehase tootmisohje;

| ii) | tehases võetud proovide edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile; |
| --- | --- |

ii)

tehases võetud proovide edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile;

| b) | teavitatud toote sertifitseerimisasutus asutus annab välja toote toimivuse püsivuse sertifikaadi järgmiste punktide alusel:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- |

b)

teavitatud toote sertifitseerimisasutus asutus annab välja toote toimivuse püsivuse sertifikaadi järgmiste punktide alusel:

i)

tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tootva tehase esmane ülevaatus ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus; |
| --- | --- |

ii)

tootva tehase esmane ülevaatus ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus;

| iii) | tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine; |
| --- | --- |

iii)

tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine;

| iv) | enne toote turule laskmist võetud näidiste kontrollkatsetamine. |
| --- | --- |

iv)

enne toote turule laskmist võetud näidiste kontrollkatsetamine.

| 1.2. | Süsteem 1 – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

Süsteem 1 – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tehase tootmisohje;

| ii) | tehases võetud proovide tootjapoolse edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile; |
| --- | --- |

ii)

tehases võetud proovide tootjapoolse edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile;

| b) | teavitatud toote sertifitseerimisasutus annab välja toote toimivuse püsivuse sertifikaadi järgmiste punktide alusel:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramine tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- |

b)

teavitatud toote sertifitseerimisasutus annab välja toote toimivuse püsivuse sertifikaadi järgmiste punktide alusel:

i)

tootetüübi kindlaksmääramine tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tootva tehase esmane ülevaatus ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus; |
| --- | --- |

ii)

tootva tehase esmane ülevaatus ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus;

| iii) | tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine. |
| --- | --- |

iii)

tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine.

| 1.3. | Süsteem 2+ – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Süsteem 2+ – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- |

ii)

tehase tootmisohje;

| iii) | tehases võetud proovide katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile; |
| --- | --- |

iii)

tehases võetud proovide katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile;

| b) | teavitatud tootmisohje sertifitseerimisasutus annab välja tehase tootmisohje vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:






  i) | tootva tehase esmane ülevaatus ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus; |
| --- | --- | --- |

b)

teavitatud tootmisohje sertifitseerimisasutus annab välja tehase tootmisohje vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:

i)

tootva tehase esmane ülevaatus ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus;

| ii) | tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine. |
| --- | --- |

ii)

tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine.

| 1.4. | Süsteem 3 – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab tehase tootmisohje; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Süsteem 3 – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab tehase tootmisohje;

| b) | teavitatud katselabor teostab tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (tootja tehtud proovivõtu alusel), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel. |
| --- | --- |

b)

teavitatud katselabor teostab tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (tootja tehtud proovivõtu alusel), tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel.

| 1.5. | Süsteem 4 – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse, tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

Süsteem 4 – Tootja esitatav ehitustoote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse, tüübiarvutuse, tabelis esitatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- |

ii)

tehase tootmisohje;

| b) | teavitatud asutusel puuduvad ülesanded. |
| --- | --- |

b)

teavitatud asutusel puuduvad ülesanded.

2.   TOIMIVUSE PÜSIVUSE HINDAMISE JA KONTROLLIMISEGA SEOTUD ASUTUSED

Arvestades ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimisega seotud teavitatud asutuste ülesannet, eristatakse üksteisest järgmisi asutusi:

| 1) | toote sertifitseerimisasutus: teavitatud asutus, mis on valitsus- või valitsusväline asutus, millel on vajalik pädevus ja vastutus teostada toote sertifitseerimist vastavalt kehtivatele menetlus- ja halduseeskirjadele; |
| --- | --- |

1)

toote sertifitseerimisasutus: teavitatud asutus, mis on valitsus- või valitsusväline asutus, millel on vajalik pädevus ja vastutus teostada toote sertifitseerimist vastavalt kehtivatele menetlus- ja halduseeskirjadele;

| 2) | tehase tootmisohje sertifitseerimisasutus: teavitatud asutus, mis on valitsus- või valitsusväline asutus, millel on vajalik pädevus ja vastutus teostada tehase tootmisohje sertifitseerimist vastavalt kehtivatele menetlus- ja halduseeskirjadele; |
| --- | --- |

2)

tehase tootmisohje sertifitseerimisasutus: teavitatud asutus, mis on valitsus- või valitsusväline asutus, millel on vajalik pädevus ja vastutus teostada tehase tootmisohje sertifitseerimist vastavalt kehtivatele menetlus- ja halduseeskirjadele;

| 3) | katselabor: teavitatud labor, mis mõõdab, uurib, katsetab, kalibreerib või määrab muul viisil kindlaks materjalide või ehitustoodete omadusi või toimivust. |
| --- | --- |

3)

katselabor: teavitatud labor, mis mõõdab, uurib, katsetab, kalibreerib või määrab muul viisil kindlaks materjalide või ehitustoodete omadusi või toimivust.

3.   VIIDET ÜHTLUSTATUD TEHNILISELE KIRJELDUSELE EI NÕUTA JÄRGMISTE PÕHIOMADUSTE PUHUL:

| 1) | tuletundlikkus; |
| --- | --- |

1)

tuletundlikkus;

| 2) | tulepüsivus; |
| --- | --- |

2)

tulepüsivus;

| 3) | vastupidavus välisele tulele; |
| --- | --- |

3)

vastupidavus välisele tulele;

| 4) | müra neelduvus; |
| --- | --- |

4)

müra neelduvus;

| 5) | ohtlike ainete eraldumine. |
| --- | --- |

5)

ohtlike ainete eraldumine.

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSTE

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 23. mail 2008 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (1). Ettepanek põhines EÜ asutamislepingu artiklil 95 (2). Ettepanekule oli lisatud mõjuhinnang.

Euroopa Parlament esitas oma arvamuse esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal (3).

Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitas oma arvamuse 25. veebruaril 2009 (4).

Komisjon esitas muudetud ettepaneku 20. oktoobril 2009. aastal (5).

Konkurentsivõime nõukogu kinnitas 25. mail 2010 poliitilise kokkuleppe, pidades silmas esimese lugemise seisukoha vastuvõtmist hilisemas etapis vastavalt aluslepingu artiklile 294.

Nõukogu võttis 13. septembril 2010 vastu oma esimese lugemise seisukoha dokumendis 10753/10 toodud ettepaneku suhtes.

II.   EESMÄRK

Eespool nimetatud ettepaneku eesmärk oli asendada ehitustoodete direktiiv (89/106/EMÜ) (6) tõhusama õigusaktiga, võttes arvesse uusi arenguid ühenduse ühtlustamisaktide valdkonnas (uus õiguslik raamistik) (7) ning asjaolu, et direktiivi 89/106/EMÜ sätete rakendamine ja jõustamine ei ole alati olnud tõhus. Ettepanekus järgitakse uue õigusliku raamistiku sätteid sellistes valdkondades nagu tingimused seoses kolmandate isikute ülesandeid täitvatest organitest teatamisega ning turujärelevalvet käsitlevad sätted.

Muudes küsimustes lahkneb ehitustoodete määrus siiski tavapärastest uue lähenemisviisi õigusaktidest peamiselt professionaalsetele kasutajatele tarnitavate ning ehitise koostisosana ette nähtud ehitustoodete eripära tõttu, mille puhul kehtivad ohutusnõuded kogu konstruktsioonile ja mitte ainult üksikule tootele. Ehitustoodete tootja (erinevalt teiste ühtlustatud toodete tootjatest) ei koosta vastavusdeklaratsiooni, vaid toimivusdeklaratsiooni, kuna ehitustooted peavad vastama erinevatele nõuetele sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse või paigaldatakse. Ehitustoodetel kasutatav CE-märgistus tähistab tarbekaupade CE-märgistusega võrreldes erinevaid aspekte.

Lisaks on riigi- ja kohalikel asutustel õigus kehtestada oma territooriumil ehitustoodete jaoks erinõuded, sest erinevate hoonete ja olukordade suhtes valitsevad piirkondlikud asjaolud, mis muu hulgas väljenduvad ehitistele esitatavate põhinõuete kujul. Sellised olulised erinevused õigustavad asjaolu, et ehitustoodete määrus ei järgi alati uue õigusliku raamistiku erisätteid, mis käsitlevaid teisi tooteid, mille suhtes kohaldatakse ühenduse ühtlustamisakte.

Üksikasjalikumal tasandil on määruse eesmärk kehtestada ehitustoodete turustamise erinõuded, eelkõige CE-vastavusmärgistuse suhtes, kohustused ettevõtjatele, teavitatud asutustele, tehnilise hindamise asutustele ning pädevate asutuste poolt teostatud turujärelevalve suhtes. Ettepaneku kohaselt on tootjal põhimõtteliselt kaks valikut: kas deklareerida toote toimivust vastavalt harmoneeritud standardile (mis tugineb toimivusele) või viia läbi Euroopa tehniline hinnang, mille alusel koostatakse Euroopa hindamisdokument. Mikroettevõtete ja individuaalselt valmistatud toodete puhul on ettepaneku eesmärk hõlbustada juurdepääsu kohalikele ja piirkondlikele turgudele tehnilise eridokumentatsiooni kasutamise teel, mis peaks vähendama toodete katsetamisega seotud kulusid.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS
   (8)

1.   
  Üldine taust

Kompromisstekstis, mille suhtes saavutati nõukogus poliitiline kokkulepe, säilitatakse komisjoni ettepanekus seatud eesmärgid. Samal ajal võeti sellesse üle mõned Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastu võetud kõige olulisemad muudatusettepanekud. Mitmed nõukogu töörühmas toimunud läbirääkimiste käigus tõstatud uued aspektid on seotud täpsustusega, et Euroopa tehniline hinnang tuleks anda vaid juhtudel, kui toode ei ole hõlmatud või ei ole täielikult hõlmatud harmoneeritud standardiga ning puudub toote kontaktpunkti ülesannete ja võimaluste täpsem kirjeldus. Peamine tekstis tehtud muudatus on seotud selgitusega toimivusdeklaratsiooni kohustusliku iseloomu kohta; eraldi artiklis sätestatud erandid annavad sellele siiski täiendava paindlikkuse.

Lisaks viis nõukogu uue elemendina sisse sätted, millega vastavalt Lissaboni lepingule (ELi toimimise leping) asendatakse kontrolliga regulatiivmenetlus uue delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlusega.

2.   
  Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

Euroopa Parlament võttis esimesel lugemisel vastu 102 muudatusettepanekut, (9) millest ettepanekuid 32, 33, 36 ja 39 koosvõetult, ettepanekuid 11 ja 96 koosvõetult, ettepanekuid 12, 26 ja 44 koosvõetult, ettepanekuid 19 ja 57 koosvõetult, ettepanekuid 20 ja 23 koosvõetult, ettepanekuid 49 ja 101 koosvõetult, ettepanekuid 50 ja 51 koosvõetult, ettepanekuid 7 ja 52 koosvõetult, ettepanekuid 108 ja 55 koosvõetult, ettepanekuid 70 ja 94 koosvõetult, ettepanekuid 77, 122 ja 111 koosvõetult ning samuti ettepanekuid 95 ja 114 koosvõetult võib käsitleda kombineeritud muudatusettepanekutena, kuna need tulenevad loogilistest järeldustest. Nõukogu analüüsis parlamendi muudatusettepanekuid töörühma läbirääkimiste käigus mitmel korral. Lõpuks kiitis nõukogu enamiku parlamendi muudatusettepanekutest (54) heaks vähemalt osaliselt, mõned ka sisuliselt või täpses sõnastuses. Nõukogu lükkas tagasi 48 parlamendi muudatusettepanekut.

2.1.   
  Nõukogu poolt heaks kiidetud ja esimese lugemise seisukohta lisatud parlamendi muudatusettepanekud

Muudatusettepanekud 4, 125, 8, 9, 13, 14, 17, 21, 24, 43, 47, 68, 79, 99, 100, 102, 103, 104, 105 ja 106 lülitati nõukogu teksti peaaegu nende täpses sõnastuses, kuna nõukogu toetas rohkem või vähem Euroopa Parlamendi põhjendusi.

2.2.   
  Põhimõtteliselt või osaliselt heaks kiidetud parlamendi muudatusettepanekud, mis lisati teksti muudatustega

Muudatusettepanekud 7 ja 52 – uus põhjendus 14b ja artikkel 6, nüüd: artikkel 7 (liikmesriigi ametlik keel)

Nõukogu tunnistab selle muudatusettepaneku kasulikkust kasutajate teavitamise seisukohast. Siiski on artikli 6 lõike 5 (nüüd artikli 7 lõige 4) nõukogu koostatud sõnastus piisavalt selge ja lisaks ka kooskõlas uue õigusliku raamistikuga. Liikmesriikidel peaks olema võimalik lubada toimivusdeklaratsioonis kasutada muid kui nende ametlikke keeli. Erinevus parlamendi muudatusettepaneku ja nõukogu teksti idee praktikas kohaldamise vahel on üpris tähtsusetu. Nõukogu tekst näeks ette laiema kohaldamisala kättesaadavaks tegemisele viitamise kaudu.

Muudatusettepanekud 12 (põhjendus 20a), 26 (artikkel 2) ja 44 – artikli 5 lõige 1, nüüd: artikli 6 lõige 1 (põhiomadused, mille deklareerimine on kohustuslik, nagu on kindlaks määratud komisjoni otsusega)

Nõukogu toetas Euroopa Parlamendi poolt soovitud olulist uuendust, et tõhustada ühenduse tasandil ühtlustamist. Kui komisjon on kindlaks määranud, et põhiomadus tuleb kohustuslikus korras deklareerida, peab tootja koostama toimivusdeklaratsiooni ja deklareerima selle põhiomaduse toimivuse, isegi kui siseriiklikul turul ei ole sellekohaseid erisätteid.

Nõukogu poolt põhjendustes 11a ja 12 ning artikli 3 lõikes kasutatud struktuur ja sõnastus aga erinevad parlamendi muudatusettepanekutest.

Muudatusettepanek 124 – uus põhjendus 7a (erandid ehitustööde toimumiskohal valmistatud toodetele)
  (see muudatusettepanek on seotud mõistete osaga, muudatusettepanekud 32, 33, 36 ja 39)

Pärast õigusekspertidega konsulteerimist eelistas nõukogu ehitusplatsil valmistatud ehitustooteid turule laskmise kontseptsioonist mitte välja jätta. Pigem peaks tootjal olema võimalus koostada toimivusdeklaratsioon ja võtta üle vastavad kohustused või seda mitte teha. Seetõttu lisas nõukogu ehitusplatsil valmistatud ehitustooted artikli 4a eranditesse (nüüd artikkel 5).

Muudatusettepanek 16 – põhjendus 29, nüüd: põhjendus 30 (toimivusdeklaratsiooni kohustuslik iseloom)

Parlamendi muudatusettepanekuga rõhutata toimivusdeklaratsiooni kohustuslikkust ja sellest tulenevat CE-vastavusmärgiseandmist. Nõukogu tekstis esitatud lahenduse kohaselt annab artiklis 4a (nüüd artikkel 5) kehtestatud erand võimaluse teatavatel kindlaksmääratud juhtudel mitte koostada toimivusdeklaratsiooni ja mitte anda CE-vastavusmärgist. Kaks teksti on tegelikult vastavuses, kuivõrd nõukogu tekstiga ei muudeta põhimõtet, mille kohaselt saab CE-vastavusmärgise tootele kinnitada üksnes toimuvusdeklaratsiooni olemasolul (artikkel 8).

Muudatusettepanek 115 – artikkel 2 (mõiste: „harmoneeritud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata tooted”)

Nõukogu lisas selle muudatusettepaneku sisu artiklisse 19 (Euroopa hindamisdokument), muutes veidi selles väljendatud tingimusi.

Muudatusettepanek 27 – artikkel 2 (mõiste: „ehitustoote toimivus”)

Nõukogu võttis arvesse suurema osa soovitatud mõistest, jättes siiski mõiste „väärtus” sellest selgitusest välja.

Muudatusettepanek 116 – artikkel 2 (mõiste: „piirtase”)

Nõukogu eelistas selle mõiste lühemat ja veidi muudetud versiooni ja selgitas mõistet „piirtase” põhjendustes 15 ja 16.

Muudatusettepanek 117 – artikkel 2 (mõiste: „klass”)

Nõukogu eelistas selle mõiste lühemat ja veidi muudetud versiooni.

Muudatusettepanek 30 – artikkel 2 (mõiste: „Euroopa tehniline hinnang”)

Nõukogu eelistas selle mõiste veidi muudetud versiooni, mis on rohkem kooskõlas artiklite 18–18e, 19–21 (nüüd artiklid 19–27) struktuuriga.

Muudatusettepanekud 32, 33, 36 ja 39 – artikkel 2 (teatavate mõistete ümberkorraldamine)

Nõukogu kiitis muudatusettepaneku osaliselt heaks, kuid ei korraldanud mõisteid täielikult ümber.

Muudatusettepanek 40 – artikkel 2 (tehase tootmisohje mõiste)

Nõukogu kiitis selle muudatusettepaneku osaliselt ja väikese muudatusega sõnastuses heaks.

Muudatusettepanek 41 – artikkel 2 (mõiste: „komplekt”)

Nõukogu kiitis selle muudatusettepaneku osaliselt ja väikese muudatusega sõnastuses heaks.

Muudatusettepanek 42 – artikkel 4 (toimivusdeklaratsioon)

Nõukogu kiitis heaks selle muudatusettepaneku idee muuta kohustuslik toimivusdeklaratsioon standardiks. Seda muudatust tuleb vaadelda selle keskse probleemi üldise lahenduse kontekstis, mis sisaldab järgmiseid elemente: i) üldine kohustus väljastada toimivusdeklaratsioon, kui ehitustoode on hõlmatud harmoneeritud standardiga või kui sellele on antud Euroopa tehniline tunnustus; ii) riiklike sätete või komisjoni otsuse puudumisel (artikli 3 lõige 3) nähakse artikliga 5 ette erandid (toimivusdeklaratsioonist), mille kohaldamisala on piiratud (nt väikesemahuline mitteseeriaviisiline tootmine või tooted vanade hoonete renoveerimiseks); iii) artikli 6 eesmärk on vältida „tühja” toimivusdeklaratsiooni juhtudel, kui tootja ei ole nimetatud eranditega hõlmatud ning ta peab koostama toimivusdeklaratsiooni, kuid Euroopa ega riiklike sätetega ei nõuta konkreetsete põhiomaduste deklareerimist (või kui ta koostab vabatahtlikult toimivusdeklaratsiooni ja seega otsustab erandeid mitte kasutada).

Muudatusettepanek 107 – artikkel 5, nüüd: artikkel 6 (toimivusdeklaratsiooni sisu)

Nõukogu kiitis muudatusettepaneku osaliselt heaks. Kuid nõukogu teksti kohaselt on kohustuslik deklareerida üksnes need põhiomadused, mille suhtes kehtivad riiklikud või Euroopa tasandil sätted. Sellest olenemata tuleb alati deklareerida vähemalt üks põhiomadus. Nõukogu teksti võib seega pidada parlamendi muudatusettepaneku natuke leebemaks variandiks.

Muudatusettepanek 53 – artikli 7 lõige 1, nüüd: artikli 8 lõige 1 (CE-vastavusmärgise kinnitamine ja importija roll)

Nõukogu sisestas muudatusettepaneku esimese osa veidi muudetud sõnastuses. Ettepaneku teine osa ei olnud siiski vastuvõetav, sest kui importija soovib kinnitada CE-vastavusmärgise, peab ta igal juhul võtma üle tootja vastutuse ja rolli.

Muudatusettepanek 118 – artikkel 16, nüüd: artikkel 17 (harmoneeritud standardid)

Nõukogu võttis muudatusettepaneku esimese osa üle põhimõtteliselt, kuid mitte samas sõnastuses. Muudatusettepaneku teine osa läheks kaugemale määruse kohaldamisalast ning tuli seetõttu tagasi lükata.

Muudatusettepanek 61 – artikkel 16, nüüd: artikkel 17 (vastupidavus ja kavandatud kasutusotstarve)

Nõukogu lükkas tagasi muudatusettepaneku esimese osa mõiste „vastupidavus” lisamise kohta, kuna seda saab pidada üheks toimivuse aspektiks. Teine osa kiideti heaks kui kasulik täpsustus, kuigi palju lühemas sõnastuses.

Muudatusettepanek 119 – artikli 18 lõiked 2, 3 ja 4, nüüd: artikkel 27 (toimivustasemete või -klasside kehtestamine)

Nõukogu kiitis parlamendi muudatusettepanekuna tervikuna põhimõtteliselt ja sisuliselt heaks. Nõukogu siiski arvab, et tema enda sõnastus on sobivam.

Muudatusettepanek 66 – artikkel 19, nüüd: artikkel 28 (toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemid)

Nõukogu läks parlamendi muudatusettepaneku sisust kaugemale, väites, et süsteemi valik peab olema kooskõlas kõikide ehitistele esitavate põhinõuete täitmisega, mitte ainult ohutusnõuete täitmisega.

Muudatusettepanekud 70 ja 94 – artikli 21 lõige 1, nüüd: artikkel 26 ja II lisa (Euroopa tehniliste hinnangute andmise kohaldamisala)

Neid muudatusettepanekuid ei ole lisatud puhtalt redaktsioonilistel põhjustel. Artiklis 19 (endine artikkel 18) on juba selgelt kirjeldatud, et Euroopa hindamisdokument on asjakohane ehitustoote puhul, mis on harmoneeritud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata, ning Euroopa tehniliste hinnangute andmine tuleneb otseselt sellest.

Muudatusettepanek 73 – artikli 25 lõige 2, nüüd: artikkel 31 (tehnilise hindamise asutuste koordineerimine ja tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni ülesanded)

Selles muudatusettepanekus kirjeldatud ülesanne on piisavalt kaetud sama lõike ühes teises taandes sõnadega „koostöö sidusrühmadega”.

Muudatusettepanekud 77, 122 ja 111 – artikkel 26, nüüd: artikkel 36 (tehnilise eridokumentatsiooni kasutamine)

Nõukogu kiitis suures ulatuses heaks selle muudatusettepaneku sisu ja põhjendused. Ainult mõned muudatusettepanekute osad lükati tagasi kui kohatud või mittevajalikud.

Muudatusettepanek 78 – artikkel 27, nüüd: artikkel 37 (artikli pealkiri)

Muudatusettepanek on sisuliselt õige, kuid juba hõlmatud heakskiidetud muudatusettepanekuga 79.

Muudatusettepanek 112, artikli 27 lõige 2b (uus); nüüd: artikkel 37 (kõnealuse artikli rakendamise kohta aru andmine)

Nõukogu nõustub selle muudatusettepanekuga põhimõtteliselt, kuid kaldub olevat seisukohal, et komisjoni eraldi aruanne selle artikli kohta ei ole vajalik ning selle sisu saaks hästi hõlmata artiklis 53a (nüüd artikkel 67) nõutud üldaruandega.

Muudatusettepanek 92, I lisa, 6. osa (valgustus ja energiatõhusus)

Nõukogu kiitis heaks muudatusettepaneku esimese osa. Teine osa on hõlmatud ühenduse ühtlustamisaktide muude osadega, lisaks ei ole kasutatud sõnastus asjakohane ehitistele esitatavate põhinõuete kirjeldamiseks.

2.3.   
  Tagasi lükatud muudatusettepanekud, mis ei ole nõukogu teksti üle võetud

Muudatusettepanek 1 – põhjendus 1 (inimtekkelise keskkonna kahjustamine)

Muudatusettepanekut üle ei võetud, sest nõukogu arvates on praegused ehitistele esitatavad põhinõuded (I lisa) selles osas piisavalt konkreetsed.

Muudatusettepanek 2 – uus põhjendus 8a (toimivus tervise ja ohutuse seisukohast)

Kui on tegemist selles muudatusettepanekus kirjeldatud sisuga, nähakse asjakohased tagajärjed ette vastavates ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes, mille kohaselt tootja deklareerib toimivuse. On arusaadav, et on väga lihtsaid ehitustooteid, mille puhul ei ole vaja toimivusdeklaratsioonil eraldi nimetada tervise ja ohutuse aspekte. Seetõttu ei pidanud nõukogu vajalikuks sellise põhjenduse lisamist.

Muudatusettepanek 3 – põhjendus 10, nüüd: põhjendus 12

Põhjendus näib olevat asjakohasem komisjoni versioon, mis kasutab väljakujunenud sõnastamisviisi.

Muudatusettepanek 5 – põhjendus 14, nüüd: põhjendus 17 (harmoneeritud standarditega hõlmatud tootevalik)

Muudatusettepanek ei ole vajalik, sest komisjoni rolli sellega seoses on väga hästi kirjeldatud artiklis 17 jj.

Muudatusettepanek 6 – uus põhjendus 14a (tehniliste asutuste koosseis)

Nõukogu oli seisukohal, et see muudatusettepanek jääb selgelt väljapoole määruse kohaldamisala, sest tehnilistes asutustes osalemist ei saa käesoleva õigusaktiga ette näha.

Muudatusettepanek 10 – põhjendus 19, nüüd: põhjendus 21 (Euroopa hindamisdokumentide kavand)

Kuna nõukogu kasutab endiselt Euroopa hindamisdokumendi kavandi kontseptsiooni, eelkõige II lisas, ei olnud võimalik seda muudatusettepanekut heaks kiita.

Muudatusettepanekud 11 ja 96 – põhjendus 20, nüüd: põhjendus 22 ja II lisa punkt 2.5 (sõltumatu teadusekspert)

Nõukogu eelistas säilitada komisjoni soovitatud tehniliste hindamise asutuste tööstruktuuri.

Muudatusettepanek 15 – põhjendus 28, nüüd: põhjendus 29 (CE-vastavusmärgise kinnitamine importija poolt)

Nõukogu arvas, et see muudatusettepanek ei aita küsimust selgitada. Importija, kes võtab üle tootja rolli, peab nagunii täitma tootja kohustusi. Seetõttu ei ole soovitatav eemalduda uue õigusliku raamistiku ideest ning tuua esile üks konkreetne võimalus, millal importija võtab üle tootja ülesanded.

Muudatusettepanek 18 – uus põhjendus 33a (ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata)

Nõukogu hoidus selle täiendava põhjenduse lisamisest, sest ta peab artiklit 26 (nüüd artikkel 36) piisavalt selgeks, et saavutada tase või klass ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata. Lisaks edastatakse sellekohased üksikasjad komisjonile delegeeritud õigusaktide kaudu (artikkel 50 jj, nüüd artikkel 60 jj).

Muudatusettepanekud 19 ja 57 – põhjendus 35, nüüd: põhjendus 38, ja artikkel 9, nüüd: artikkel 10 (teave edasikaebamise korra kohta)

Nõukogu oli arvamusel, et vähemalt edasikaebamise korra kohta teavitamine ei ole loodud toote kontaktpunktide keskne ülesanne.

Muudatusettepanekud 20 ja 23 – uus põhjendus 42a ja uus põhjendus 43c (loodusvarade säästev kasutamine)

Nõukogu ei pidanud nimetatud põhjenduste – milles osaliselt kirjeldatakse tulevasi arenguid – lisamist vajalikuks.

Muudatusettepanek 22 – uus põhjendus 43b (standardimissüsteemi läbivaatamine)

Nõukogu ei pea vajalikuks küsida põhjenduses komisjonilt ettepanekut standardimissüsteemi läbivaatamise kohta. Praegu on käimas standardimissüsteemi terviklik läbivaatamine. Samuti oleks küsitav kutsuda põhjenduses üles praegust korda läbi vaatama, pidades silmas komisjoni algatusõigust ja paremat õigusloomet.

Muudatusettepanek 34 – artikkel 2 (mõiste „kasutaja”)

Nõukogu kaalus ehitustoodete kasutajate eraldi mõiste lisamise eeliseid ja puuduseid. Lõpuks eelistas ta lahendust, et kasutaja kontseptsioon püsib samasugusena, nagu see on määratletud uues õigusraamistikus ja muudes Euroopa või riiklikes õigusaktides.

Muudatusettepanek 35 – artikkel 2 (mõiste „tehnilise hindamise asutus”)

Võttes arvesse, et määrus sisaldab tervet peatükki tehnilise hindamise asutuste ja nende poolt täidetavate üksikasjalike sätete kohta, pidas nõukogu eraldi mõistet ülearuseks.

Muudatusettepanek 46 – artikkel 5, nüüd: artikkel 6 (harmoneeritud standardi pealkiri)

Nõukogu ei pidanud harmoneeritud standardi pealkirja toimivusdeklaratsioonis nimetamist vajalikuks.

Muudatusettepanek 48 – artikkel 5, nüüd: artikkel 6 (püsivuse hindamise ja kontrollimise üksikasjad)

Nõukogu arvas, et see muudatusettepanek oleks toimivusdeklaratsiooni sisu suhtes liiga koormav nõue.

Muudatusettepanekud 49 ja 101 – artikkel 5, nüüd: artikkel 6 ja uus IIIa lisa (ohtlike ainete sisaldus ehitustoodetes)

Nõukogu ei lisanud kohustust teatada toimivusdeklaratsioonis ehitustoodetes sisalduvatest ohtlikest ainetest. Kuid vastavalt uuele põhjendusele 21a (nüüd põhjendus 24) võib tootja vabatahtlikult esitada ehitustoodete kasutajatele teavet ohtlike ainete kohta.

Muudatusettepanekud 50 ja 51 – artikkel 6, nüüd: artikkel 7 (toimivusdeklaratsioonide elektrooniline esitamine)

Nõukogu pidas täiesti kohatuks määratleda standardjuhtum selliselt, et ehitustoodete ostjad ja kasutajad peaksid lootma toimivusdeklaratsiooni eraldi saatmisele elektrooniliselt ning et kohustuslikku teavet ei leiduks individuaalsel tootel endal või siis selle toote suuremal partiil. Lisaks võib erijuhte, kui näiteks professionaalses kontekstis võidakse toimivusdeklaratsioon automaatselt kliendile esitada elektrooniliselt, hiljem määratleda „delegeeritud õigusaktide” kaudu komisjoni pädevuse piires.

Muudatusettepanekud 108 ja 55 – artikli 8 lõiked 2 ja 3, nüüd: artikkel 9 (CE-vastavusmärgise praktilised üksikasjad)

Nõukogu ei olnud veendunud, et muudatusettepanekutes soovitatud teksti lihtsustamine tuleks tootjate, kasutajate või turujärelevalveasutuste praktilistele vajadustele kasuks.

Muudatusettepanek 56 – artikkel 8, nüüd: artikli 9 uus lõige 4a (CE-vastavusmärgise ebaõige kasutamine)

Nõukogu pidas turujärelevalveasutusi käsitlevaid sätteid (artiklid 46–49, nüüd artiklid 56–59) piisavateks, et ära hoida CE-vastavusmärgise ebaõiget kasutamist.

Muudatusettepanek 58 – artikkel 9, nüüd: artikli 10 uus lõige 1a (toodete kontaktpunktide sõltumatus)

Nõukogu eelistas mitte lisada seda nõuet, mis tundub liiga range ja kategooriline, eelkõige väiksemate liikmesriikide jaoks.

Muudatusettepanek 109 – artikkel 10, nüüd: artikkel 11 (tootjate kohustused)

Nõukogu ei saanud aru soovitatud muudatuste lõppeesmärgist. Tekst, mis käsitleb tootjatepoolset pistelist kontrolli ja mõnikord pakendil esitatud teavet, on täiesti arusaadav komisjoni esialgses ettepanekus esitatud kujul.

Muudatusettepanek 63 – artikkel 17, nüüd: artikli 18 uus lõige 3a (komitee poolne kontroll)

Nõukogu oli skeptiline, kas komitee ülesanne oli selles muudatusettepanekus esitatud korrektsel kujul.

Muudatusettepanek 67 – artikkel 19, lõige 3, nüüd: artikkel 28 (toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemide kasutamine)

Nõukogu oli arvamusel, et osutamine kavandatud üldisele kasutusotstarbele ei ole selles süsteemi käsitlevas lõikes asjakohane.

Muudatusettepanek 120 – artikkel 20, nüüd: artikkel 19 (Euroopa hindamisdokumendi alusel harmoneeritud standardi koostamine)

Nõukogu ei võtnud seda muudatusettepanekut üle, sest see artikkel ei oleks õige koht, kus kirjeldada Euroopa hindamisdokumendi alusel harmoneeritud standardi koostamist.

Muudatusettepanek 71 – artikkel 24 (tehnilise hindamise asutuste hindamine)

Nõukogu jättis selle käesoleva määruse kontekstis ebavajaliku artikli täielikult välja. Sellest tulenevalt ei saa teksti parandusi üle võtta.

Muudatusettepanek 121 – artikli 25 lõige 2, nüüd: artikli 31 lõige 4 (tehnilise hindamise asutuste koordineerimine ja tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni ülesanded)

Nõukogu pidas selle muudatusettepaneku sõnastust määruse jaoks eksitavaks ja praktikas mitte rakendatavaks.

Muudatusettepanek 123 – artikli 27 uus lõige 2a, nüüd: artikkel 37 (tehnilise eridokumentatsiooni kasutamine)

Selle muudatusettepaneku esimeses osas ei keskenduta päriselt tehnilise eridokumentatsiooni rakendamissalale ja eesmärgile, ning kuigi teine osa on sisuliselt õige, on see antud kohas ülearune ja isegi eksitav. Seetõttu pidi nõukogu selle muudatusettepaneku tagasi lükkama.

Muudatusettepanek 83 – artikli 27 uus lõige 2c, nüüd: artikkel 37 (importijate suhtes mitte kohaldamine)

Nõukogu tunnistas, et parlamendi soovitatud tekst võiks olla abiks täpsustamisel. Teisest küljest näib see sõnastus asjakohasem põhjenduse jaoks ning muudatusettepaneku sisu on juba hõlmatud artiklite 26–28 üldise struktuuriga. (nüüd: artiklid 36–38).

Muudatusettepanek 84 – artikkel 28, nüüd: artikkel 38 (lihtsustatud menetluste täiendav kasutamine)

Nõukogu oli arvamusel, et selles muudatusettepanekus ei kirjeldata tehnilise eridokumentatsiooni kasutamise ulatust ja põhjendusi õigel viisil.

Muudatusettepanek 85 – artikli 30 uus lõige 4a, nüüd: artikkel 40 (tarbetu koormuse vältimine)

Nõukogu arvates on see muudatusettepanek esitatud vales kohas. Selles kasutatakse uue õigusliku raamistiku sõnastust, mida tuleb kasutada moodulitel põhineva vastavushindamise puhul (otsuse nr 768/2008/EÜ lisades). Ehitustooted on aga seotud toimivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiga, mitte vastavushindamisega.

Muudatusettepanek 86 – artikli 33 lõige 5, nüüd: artikkel 43 (läbipaistvus tootja suhtes)

Nõukogu ei pidanud vajalikuks selles lõikes kalduda kõrvale komisjoni ettepanekust.

Muudatusettepanek 87 – artikli 33 uus lõige 11a, nüüd: artikkel 43 (teavitatud asutuste poolne nõustamine)

Nõukogu oli selle muudatusettepaneku suhtes skeptiline, kuna ettepanek on ebaselge ja võib tekitada väärtõlgendamist.

Muudatusettepanek 88 – artikli 51 uus lõige 2a, nüüd: artikkel 64 (komitee liikmete sõltumatus)

Nõukogu lükkas muudatusettepaneku tagasi, sest see ei ole eriti teostatav. Ei ole väga selge, milline ehitusekspert millisest organisatsioonist peab hoiduma toimivuse hindamisest ja kui kaua. Samuti ei ole sõnastus täpne.

Muudatusettepanek 89 – artikli 53 lõige 3, nüüd: artikkel 66 (nn vastastikusel mõistmisel põhineva hindamismenetluse kasutamine ning Euroopa hindamisdokumentide alusel harmoneeritud standardite koostamise kord)

Kui nõukogu võib pooldada muudatusettepaneku esimese osa ideed, tundub kasutatud sõnastus olevat selleks liiga kategooriline. Muudatusettepaneku teise osa tagasilükkamine tuleneb muudatusettepaneku 120 tagasilükkamisest.

Muudatusettepanek 90 – I lisa, sissejuhatus (ehitistele esitatavad põhinõuded)

Nõukogu ei pidanud seda muudatusettepanekut üksikasjalike ehitistele esitatavate põhinõuete üldises kontekstis vajalikuks.

Muudatusettepanek 91 – I lisa, 3. osa (olelustsüklil põhinev lähenemisviis)

Nõukogu arutas seda muudatusettepanekut positiivses võtmes, kuid jõudis järeldusele, et sellega kavatsetud eesmärgid on komisjoni esialgses sõnastuses juba väljendatud.

Muudatusettepanek 93 – I lisa, 7. osa (loodusvarade säästva kasutamise nõue)

Selles muudatusettepanekus väidetakse juba niigi ilmselget ning ei anta suuremat õiguslikku selgust võrreldes kõikide teiste ehitistele esitatavate põhinõuetega.

Muudatusettepanekud 95 ja 114 – II lisa, uued punktid 2.1 ja 2.1.a (asjakohase tehnilise hindamise asutuse poolne hindamine ning tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni roll)

Kuigi nende muudatusettepanekute ideed võiks pidada vastuvõetavaks, tekitas II lisa täielik ümbertegemine nõukogu poolt olukorra, kus parlamendi muudatusettepanekud nende täpses sõnastuses ei kirjelda enam kõnealust menetlust õigesti.

Muudatusettepanek 97 – II lisa, punkt 2.7 (ekspertide ärakuulamine)

Nõukogu oli seisukohal, et soovitatud muudatusettepanek ei ole teostatav ning võiks tekitada soovimatuid viivitusi.

Muudatusettepanek 98 – III lisa (toimivusdeklaratsiooni numbri väljajätmine)

Nõukogu ei tuvastanud selle muudatusettepaneku puhul ühtki eelist.

3.   
  Nõukogu poolt tekstis tehtud kõige tähtsamad uuendused

Artikkel 4 (toimivusdeklaratsioon)

Nagu eespool nimetatud, on tootja poolt toimivusdeklaratsiooni koostamine tehtud teksti sõnastuses tavajuhtumiks. See on kohustuslik, kui artiklis 4a sätestatud erandid (mis üldiselt puudutavad üksnes mõningaid rangelt kindlaks määratud juhtumeid) ei kehti. Lisaks on deklareerimisele kuuluvad põhiomadused kindlaks määratud kas komisjoni otsusega vastavalt artikli 3 lõikele 3 või selle riigi kehtivate sätetega, kus tootja kavatseb toote turule lasta. Kui konkreetse kavandatud kasutusotstarbe puhul ei kohaldata kumbagi varianti, võib tootja ise valida, millised põhiomadused (vähemalt ühe) ta soovib deklareerida. Selliste põhiomaduste puhul, mille suhtes ei kehti Euroopa ega ka riiklikke sätteid ning mida tootja ei deklareeri, märgib ta „toimivust ei ole kindlaks määratud”. Võttes arvesse, et tootja esitab ka toote kavandatud kasutusotstarbe, suurendab üldine süsteem teabe esitamist kasutajatele, ilma et Euroopa turgu eraldataks liigselt riiklikeks või piirkondlikeks turgudeks.

Artikkel 9 (nüüd: artikkel 10) – toodete kontaktpunktid

Selle artikli ümbersõnastamisega selgitas nõukogu, et toodete kontaktpunktid võib luua vastavalt uue õigusliku raamistiku asjakohastele sätetele. Selles artiklis on esitatud eriti selgelt asjaolu, et toodete kontaktpunktid peavad esitama teavet sätete kohta, mis käsitlevad ehitistele esitatavaid põhinõudeid.

Samuti on täpsustava iseloomuga põhjendused 35a ja 35b (nüüd põhjendused 39 ja 40), milles sätestatakse, et toodete kontaktpunktid võivad võtta tasu lisateabe eest ning et need võib ühendada vastavates liikmesriikides juba olemasolevate organisatsiooniliste struktuuridega.

Artiklid 18–18e (nüüd: artiklid 19–24) tehnilise hindamise asutused/Euroopa hindamisdokument

Nõukogu otsustas täiesti ümber teha sätted Euroopa hindamisdokumendi loomise kohta ja tehnilise hindamise asutuste rolli kohta selles kontekstis.

Artikkel 21 (nüüd: artikkel 27) toimivustasemed või -klassid

Nõukogu sõnastas selle artikli ümber, et täpsustada komisjoni ja Euroopa standardimisasutuste vastutust, kui nad kehtestavad toimivusklassid, minimaalsed toimivustasemed, rahuldavate toimivustasemete ja -klasside eelduse ilma katsetamata või täiendavalt katsetamata. Euroopa standardimisasutuste volitused või läbivaadatud volitused ning liikmesriikide roll protsessis on nüüd selgemalt sõnastatud.

Artikkel 27 (nüüd: artikkel 37 (tehnilise eridokumentatsiooni kasutamine)

Nõukogu kompromisstekst sisaldab artikli 37 muudetud versiooni, mis on pandud erinevasse perspektiivi, et kohaldada seda süsteemidele nr 3 ja 4 ja milles viidatakse otse V lisale. Samuti on sätet muudetud konkreetsemaks, viidates „tüübikatsetuse alusel tootetüübi kindlaksmääramise(le)”. Need muudatused vastavad osaliselt komisjoni muudetud ettepanekule.

Artikkel 50 ja järgmised artiklid (nüüd: artikkel 60 ja järgmised artiklid) delegeeritud õigusaktid

Pärast ELi toimimise lepingu jõustumist on mõned algse kavatsuse kohaselt kontrolliga regulatiivmenetlusega hõlmatavad sätted lisatud uutesse artiklitesse, milles sätestatakse delegeeritud õigusaktide menetlus (vastavalt EL toimimise lepingu artiklile 290).

III lisa – Toimivusdeklaratsiooni näidis

Nõukogu otsustas täpselt kajastada artiklites sätestatud tootjate kohustust ja seega viis toimivusdeklaratsiooni vormi sisse suuri muudatusi. Seetõttu on III lisas esitatud näidist mitmeti täpsustatud (nt kohustus esitada toote kavatsetud kasutusotstarve).

IV.   JÄRELDUSED

Nõukogu vastu võetud esimese lugemise seisukohas rõhutatakse komisjoni ettepaneku peamist eesmärki. Ehitustoodete turustamise ühtne õiguslik raamistik on turu toimimise seisukohast hädavajalik, sest see on tarvilik kõnealuse sektori suure tähtsuse tõttu, ning see on horisontaalset õigusraamistikku, millega kehtestatakse teavitamise ja turujärelevalve põhisätted, arvestades asjakohane. Sellist ühtlustatud lähenemisviisi järgides saavad ehitustooted vabalt siseturul liikuda, ilma ohutust ja muid nõudeid kasutajate ja avalikkuse huvides kahjustamata.

Nõukogu teksti eesmärk on turgu tegelikkuses veelgi rohkem integreerida, otsustades veelgi kindlustada toimivusdeklaratsiooni kasutamist „tavapärase” juhtumina, kui ei kohaldata erandeid. Tootjate halduskoormuse ja individuaalse katsetamise nõuete vähendamine on lisatud põhiteemana artikli 26 jj sätetes. Harmoneeritud standardite ja Euroopa tehniliste hinnangute (kui toode on harmoneeritud standardiga veel hõlmamata või täielikult hõlmamata) kooseksisteerimine on täpsemalt ümber sõnastatud. Komisjoni volitatakse delegeeritud õigusaktide abil kohandama teatavaid käesoleva määruse lisasid, kui käesoleva määruse vastuvõtnud mõlema seadusandja kehtestatud tingimused on täidetud.

---

(1)  ELT C 10, 15.1.2009, lk 12.

(2)  Õiguslik algus on Lissaboni lepingu jõustumise tulemusel asendatud ELi toimimise lepingu artikliga 114.

(3)  8906/09 + COR1, COR2 (ELT C 184E, 8.7.2010, lk 441).

(4)  CES 1860-2008 -INT/434; ELTs seni avaldamata.

(5)  14989/09.

(6)  ELT L 40, 11.02.1989, lk 12, muudetud nõukogu direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

(7)  Vt eelkõige nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

(8)  Märkus: artiklite numeratsioon viitab parlamendi esimese lugemise tulemustele (8906/09 MI 164 ENT 95 COMPET 219 CODEC 588) või juhul, kui on eraldi osutatud sõnaga „nüüd: ...”, siis nõukogu esimese lugemise seisukohta kajastavale dokumendile (10753/10).

(9)  (Hääletust ei toimunud järgmiste muudatusettepanekute üle: 25, 28, 29, 31, 37, 38, 45, 54, 59, 60, 62, 64, 65, 69, 72, 74, 75, 76, 80, 81, 82, 110, 113.)

---