# Jurnalul Oficial C 280/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.280.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 280 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5316 octombrie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.280.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 280

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5316 octombrie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2010/C 280/01 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind promovarea încrederii în societatea informațională prin încurajarea protecției datelor și a confidențialității | 1 |
| 2010/C 280/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) | 16 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2010/C 280/01

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind promovarea încrederii în societatea informațională prin încurajarea protecției datelor și a confidențialității

1

2010/C 280/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE)

16

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 280/03 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  ) | 30 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 280/03

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții (
  1
  )

1

30

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 280/07 | Rata de schimb a monedei euro | 31 |
| 2010/C 280/08 | Decizia Comisiei din 14 octombrie 2010 privind reactivarea grupului la nivel înalt CARS 21 pentru competitivitate și creștere durabilă în industria autovehiculelor din Uniunea Europeană | 32 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 280/07

Rata de schimb a monedei euro

31

2010/C 280/08

Decizia Comisiei din 14 octombrie 2010 privind reactivarea grupului la nivel înalt CARS 21 pentru competitivitate și creștere durabilă în industria autovehiculelor din Uniunea Europeană

32

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 280/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Comunicare din partea ministrului afacerilor economice al Regatului Țărilor de Jos în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor | 37 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 280/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

Comunicare din partea ministrului afacerilor economice al Regatului Țărilor de Jos în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

37

| | Rectificări |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Rectificare la Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei (JO C 275, 12.10.2010) | 39 |

Rectificări

2010/C 280/12

Rectificare la Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei (JO C 275, 12.10.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/1

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind promovarea încrederii în societatea informațională prin încurajarea protecției datelor și a confidențialității

2010/C 280/01

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (3), în special articolul 41,

ADOPTĂ URMĂTORUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) oferă posibilități extraordinare în aproape orice aspect al vieții noastre – modul în care muncim, ne distrăm, socializăm și învățăm. Acestea sunt esențiale pentru economia informațională de astăzi și pentru societate în general. |
| --- | --- |

1.

Tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC) oferă posibilități extraordinare în aproape orice aspect al vieții noastre – modul în care muncim, ne distrăm, socializăm și învățăm. Acestea sunt esențiale pentru economia informațională de astăzi și pentru societate în general.

| 2. | Uniunea Europeană este o forță globală în ceea ce privește progresul TIC și este hotărâtă să își păstreze poziția. Pentru a răspunde acestei provocări, Comisia Europeană este așteptată să adopte în curând o nouă Agendă digitală europeană pe care comisarul Kroes a confirmat-o ca fiind o prioritate de a sa (4). |
| --- | --- |

2.

Uniunea Europeană este o forță globală în ceea ce privește progresul TIC și este hotărâtă să își păstreze poziția. Pentru a răspunde acestei provocări, Comisia Europeană este așteptată să adopte în curând o nouă Agendă digitală europeană pe care comisarul Kroes a confirmat-o ca fiind o prioritate de a sa (4).

| 3. | AEPD recunoaște beneficiile datorate TIC și este de acord că UE ar trebui să facă tot posibilul pentru a impulsiona dezvoltarea și adoptarea lor la nivel general. Aceasta își manifestă pe deplin acordul față de opiniile comisarilor Kroes și Reding, potrivit cărora indivizii ar trebui să se afle în centrul acestui nou mediu (5). Aceștia ar trebui să aibă încredere în capacitatea TIC de a le păstra informațiile în siguranță și de a controla utilizarea lor, precum și să fie încredințați că drepturile lor la confidențialitate și la protecția datelor în spațiul digital vor fi respectate. Respectarea acestor drepturi este esențială pentru a câștiga încrederea consumatorilor. Iar această încredere este crucială dacă se dorește acceptarea acestor noi servicii de către cetățeni (6). |
| --- | --- |

3.

AEPD recunoaște beneficiile datorate TIC și este de acord că UE ar trebui să facă tot posibilul pentru a impulsiona dezvoltarea și adoptarea lor la nivel general. Aceasta își manifestă pe deplin acordul față de opiniile comisarilor Kroes și Reding, potrivit cărora indivizii ar trebui să se afle în centrul acestui nou mediu (5). Aceștia ar trebui să aibă încredere în capacitatea TIC de a le păstra informațiile în siguranță și de a controla utilizarea lor, precum și să fie încredințați că drepturile lor la confidențialitate și la protecția datelor în spațiul digital vor fi respectate. Respectarea acestor drepturi este esențială pentru a câștiga încrederea consumatorilor. Iar această încredere este crucială dacă se dorește acceptarea acestor noi servicii de către cetățeni (6).

| 4. | UE dispune de un cadru juridic puternic cu privire la protecția datelor/confidențialitate, ale cărui principii rămân complet valabile în era digitală. Cu toate acestea, nu ne putem declara mulțumiți. În multe situații, TIC ridică noi preocupări care nu sunt incluse în cadrul existent. În consecință, trebuie adoptate măsuri pentru ca drepturile individuale, așa cum sunt consacrate în legislația UE, să asigure în continuare o protecție eficientă în acest nou mediu. |
| --- | --- |

4.

UE dispune de un cadru juridic puternic cu privire la protecția datelor/confidențialitate, ale cărui principii rămân complet valabile în era digitală. Cu toate acestea, nu ne putem declara mulțumiți. În multe situații, TIC ridică noi preocupări care nu sunt incluse în cadrul existent. În consecință, trebuie adoptate măsuri pentru ca drepturile individuale, așa cum sunt consacrate în legislația UE, să asigure în continuare o protecție eficientă în acest nou mediu.

| 5. | Prezentul aviz tratează măsurile care ar putea fi promovate sau adoptate de Uniunea Europeană pentru a garanta protecția datelor și a confidențialității persoanelor fizice într-o lume globalizată care va rămâne dependentă de tehnologie. Sunt dezbătute instrumentele legislative și nelegislative. |
| --- | --- |

5.

Prezentul aviz tratează măsurile care ar putea fi promovate sau adoptate de Uniunea Europeană pentru a garanta protecția datelor și a confidențialității persoanelor fizice într-o lume globalizată care va rămâne dependentă de tehnologie. Sunt dezbătute instrumentele legislative și nelegislative.

| 6. | După o prezentare generală a TIC drept o nouă dezvoltare care creează oportunități, dar și riscuri, avizul dezbate necesitatea integrării, la nivel practic, a protecției datelor și a confidențialității chiar din faza conceperii noilor tehnologii ale informațiilor și comunicațiilor [principiul confidențialității prin concepție (privacy by design)]. Pentru a asigura respectarea acestui principiu, avizul dezbate necesitatea de a prevedea principiul confidențialității prin concepție în cadrul juridic privind protecția datelor în cel puțin două moduri diferite. În primul rând, prin includerea acestuia ca principiu general, obligatoriu, iar în al doilea rând, prin includerea acestuia în anumite domenii TIC, care prezintă riscuri specifice cu privire la protecția datelor/confidențialitate, ce pot fi diminuate printr-o arhitectură și printr-un design tehnic adecvat. Aceste domenii sunt identificarea prin radiofrecvență (RFID), aplicațiile pentru rețeaua de socializare și aplicațiile pentru browsere. În ultimul rând, avizul face sugestii cu privire la alte instrumente și principii menite să asigure confidențialitatea persoanelor fizice și protecția datelor din sectorul TIC. |
| --- | --- |

6.

După o prezentare generală a TIC drept o nouă dezvoltare care creează oportunități, dar și riscuri, avizul dezbate necesitatea integrării, la nivel practic, a protecției datelor și a confidențialității chiar din faza conceperii noilor tehnologii ale informațiilor și comunicațiilor [principiul confidențialității prin concepție (privacy by design)]. Pentru a asigura respectarea acestui principiu, avizul dezbate necesitatea de a prevedea principiul confidențialității prin concepție în cadrul juridic privind protecția datelor în cel puțin două moduri diferite. În primul rând, prin includerea acestuia ca principiu general, obligatoriu, iar în al doilea rând, prin includerea acestuia în anumite domenii TIC, care prezintă riscuri specifice cu privire la protecția datelor/confidențialitate, ce pot fi diminuate printr-o arhitectură și printr-un design tehnic adecvat. Aceste domenii sunt identificarea prin radiofrecvență (RFID), aplicațiile pentru rețeaua de socializare și aplicațiile pentru browsere. În ultimul rând, avizul face sugestii cu privire la alte instrumente și principii menite să asigure confidențialitatea persoanelor fizice și protecția datelor din sectorul TIC.

| 7. | În abordarea aspectelor sus-menționate, avizul dezvoltă câteva dintre observațiile Grupului de lucru al articolului 29 în ceea ce privește contribuția sa la consultarea publică despre viitorul confidențialității (7). Acesta se bazează în continuare pe avize anterioare ale AEPD, cum ar fi Avizul din 25 iulie 2007 privind punerea în aplicare a Directivei privind protecția datelor, Avizul din 20 decembrie 2007 privind RFID și cele două avize ale sale cu privire la Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic (8). |
| --- | --- |

7.

În abordarea aspectelor sus-menționate, avizul dezvoltă câteva dintre observațiile Grupului de lucru al articolului 29 în ceea ce privește contribuția sa la consultarea publică despre viitorul confidențialității (7). Acesta se bazează în continuare pe avize anterioare ale AEPD, cum ar fi Avizul din 25 iulie 2007 privind punerea în aplicare a Directivei privind protecția datelor, Avizul din 20 decembrie 2007 privind RFID și cele două avize ale sale cu privire la Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic (8).

II.   TIC OFERĂ NOI OPORTUNITĂȚI, DAR PREZINTĂ ȘI NOI RISCURI

| 8. | TIC au fost comparate cu alte invenții importante din trecut, cum ar fi energia electrică. Deși s-ar putea să fie prea devreme pentru a evalua impactul lor istoric real, legătura dintre TIC și dezvoltarea economică în țările dezvoltate este evidentă. TIC au dus la crearea de locuri de muncă, la beneficii economice și au contribuit la bunăstarea globală. Impactul TIC este mai mult decât economic, deoarece a jucat un rol important în stimularea inovării și a creativității. |
| --- | --- |

8.

TIC au fost comparate cu alte invenții importante din trecut, cum ar fi energia electrică. Deși s-ar putea să fie prea devreme pentru a evalua impactul lor istoric real, legătura dintre TIC și dezvoltarea economică în țările dezvoltate este evidentă. TIC au dus la crearea de locuri de muncă, la beneficii economice și au contribuit la bunăstarea globală. Impactul TIC este mai mult decât economic, deoarece a jucat un rol important în stimularea inovării și a creativității.

| 9. | Mai mult decât atât, TIC au transformat modul în care oamenii lucrează, socializează și interacționează. De exemplu, oamenii se bazează tot mai mult pe TIC în interacțiunile lor sociale și economice. Aceștia pot folosi o gamă largă de noi aplicații TIC precum e-sănătatea, e-transportul, e-guvernarea, precum și sisteme interactive inovatoare de divertisment și educație. |
| --- | --- |

9.

Mai mult decât atât, TIC au transformat modul în care oamenii lucrează, socializează și interacționează. De exemplu, oamenii se bazează tot mai mult pe TIC în interacțiunile lor sociale și economice. Aceștia pot folosi o gamă largă de noi aplicații TIC precum e-sănătatea, e-transportul, e-guvernarea, precum și sisteme interactive inovatoare de divertisment și educație.

| 10. | Având în vedere aceste beneficii, toate instituțiile europene și-au exprimat angajamentul de a sprijini TIC ca un instrument necesar pentru îmbunătățirea competitivității industriei europene și pentru accelerarea redresării economice a Europei. Într-adevăr, în august 2009, Comisia a adoptat Raportul privind competitivitatea digitală a Europei (9) și a lansat o consultare publică cu privire la strategiile viitoare de dezvoltare a TIC. La 7 decembrie 2009, Consiliul și-a prezentat contribuția la această consultare, denumită „Strategia Post i2010 – Către o societate deschisă, ecologică și competitivă, bazată pe cunoaștere” (10). Parlamentul European tocmai a adoptat un raport menit să orienteze Comisia în vederea stabilirii unei agende digitale (11). |
| --- | --- |

10.

Având în vedere aceste beneficii, toate instituțiile europene și-au exprimat angajamentul de a sprijini TIC ca un instrument necesar pentru îmbunătățirea competitivității industriei europene și pentru accelerarea redresării economice a Europei. Într-adevăr, în august 2009, Comisia a adoptat Raportul privind competitivitatea digitală a Europei (9) și a lansat o consultare publică cu privire la strategiile viitoare de dezvoltare a TIC. La 7 decembrie 2009, Consiliul și-a prezentat contribuția la această consultare, denumită „Strategia Post i2010 – Către o societate deschisă, ecologică și competitivă, bazată pe cunoaștere” (10). Parlamentul European tocmai a adoptat un raport menit să orienteze Comisia în vederea stabilirii unei agende digitale (11).

| 11. | Oportunitățile și beneficiile asociate dezvoltării TIC implică noi riscuri, în special în ceea ce privește confidențialitatea și protecția datelor cu caracter personal. TIC duce adesea la o proliferare (de multe ori în moduri imperceptibile de către indivizi) a cantității informațiilor colectate, sortate, filtrate, transferate sau altfel reținute și, în consecință, la amplificarea riscurilor legate de aceste date. |
| --- | --- |

11.

Oportunitățile și beneficiile asociate dezvoltării TIC implică noi riscuri, în special în ceea ce privește confidențialitatea și protecția datelor cu caracter personal. TIC duce adesea la o proliferare (de multe ori în moduri imperceptibile de către indivizi) a cantității informațiilor colectate, sortate, filtrate, transferate sau altfel reținute și, în consecință, la amplificarea riscurilor legate de aceste date.

| 12. | De exemplu, cipurile RFID înlocuiesc codurile de bare pentru (anumite) produse de larg consum. Îmbunătățind fluxul informațional din lanțul de aprovizionare (și reducând, astfel, necesitatea unor stocuri „de siguranță”, asigurându-se previziuni mai exacte etc.), noul sistem este menit să avantajeze în aceeași măsură și întreprinderile și consumatorii. Astfel apare însă posibilitatea deranjantă de a fi urmărit, din diverse motive și de diferite entități, prin intermediul unor bunuri personale marcate. |
| --- | --- |

12.

De exemplu, cipurile RFID înlocuiesc codurile de bare pentru (anumite) produse de larg consum. Îmbunătățind fluxul informațional din lanțul de aprovizionare (și reducând, astfel, necesitatea unor stocuri „de siguranță”, asigurându-se previziuni mai exacte etc.), noul sistem este menit să avantajeze în aceeași măsură și întreprinderile și consumatorii. Astfel apare însă posibilitatea deranjantă de a fi urmărit, din diverse motive și de diferite entități, prin intermediul unor bunuri personale marcate.

| 13. | Un alt exemplu îl reprezintă informatica dematerializată („cloud computing”), în esență, furnizarea de servicii de aplicații găzduite pentru consumatori și non-consumatori prin internet. Acestea variază de la galerii foto, agende electronice, webmail și baze de date pentru clienți până la servicii comerciale mai complexe. Avantajele pentru întreprinderi și persoane fizice sunt evidente; reducerea costurilor (costurile sunt în creștere), lipsa locației (acces ușor la informații oriunde în lume), automatizarea (nu este nevoie de resurse IT speciale și de actualizarea software-ului) etc. În același timp, riscurile unor probleme de securitate și ale pirateriei există și sunt foarte reale. Pierderea accesului la propriile date și a controlului asupra acestora este, de asemenea, un motiv de îngrijorare. |
| --- | --- |

13.

Un alt exemplu îl reprezintă informatica dematerializată („cloud computing”), în esență, furnizarea de servicii de aplicații găzduite pentru consumatori și non-consumatori prin internet. Acestea variază de la galerii foto, agende electronice, webmail și baze de date pentru clienți până la servicii comerciale mai complexe. Avantajele pentru întreprinderi și persoane fizice sunt evidente; reducerea costurilor (costurile sunt în creștere), lipsa locației (acces ușor la informații oriunde în lume), automatizarea (nu este nevoie de resurse IT speciale și de actualizarea software-ului) etc. În același timp, riscurile unor probleme de securitate și ale pirateriei există și sunt foarte reale. Pierderea accesului la propriile date și a controlului asupra acestora este, de asemenea, un motiv de îngrijorare.

| 14. | S-a dovedit că există avantaje și riscuri și în alte domenii care utilizează aplicații TIC. De exemplu, e-sănătatea, care poate spori eficacitatea, reduce costurile, mări accesibilitatea și duce la îmbunătățirea generală a calității serviciilor de sănătate. Cu toate acestea, e-sănătatea aduce adesea în discuție problema legitimității utilizărilor secundare ale informațiilor din acest domeniu, necesitând o analiză atentă a scopurilor oricărei posibile utilizări secundare (12). Mai mult decât atât, odată cu utilizarea tot mai largă a dosarelor medicale electronice, aceste sisteme au fost urmărite, la rândul lor, de scandaluri care au scos la iveală numeroase cazuri de piraterie asupra dosarelor medicale electronice. |
| --- | --- |

14.

S-a dovedit că există avantaje și riscuri și în alte domenii care utilizează aplicații TIC. De exemplu, e-sănătatea, care poate spori eficacitatea, reduce costurile, mări accesibilitatea și duce la îmbunătățirea generală a calității serviciilor de sănătate. Cu toate acestea, e-sănătatea aduce adesea în discuție problema legitimității utilizărilor secundare ale informațiilor din acest domeniu, necesitând o analiză atentă a scopurilor oricărei posibile utilizări secundare (12). Mai mult decât atât, odată cu utilizarea tot mai largă a dosarelor medicale electronice, aceste sisteme au fost urmărite, la rândul lor, de scandaluri care au scos la iveală numeroase cazuri de piraterie asupra dosarelor medicale electronice.

| 15. | Pe scurt, este posibil să persiste un anumit grad de risc, chiar și în urma realizării evaluărilor corecte și a aplicării măsurilor necesare. O situație în care riscurile sunt nule ar fi nerealistă. Totuși, așa cum se discută mai jos, aplicarea unor măsuri de reducere a acestor riscuri la un nivel corespunzător este posibilă și necesară. |
| --- | --- |

15.

Pe scurt, este posibil să persiste un anumit grad de risc, chiar și în urma realizării evaluărilor corecte și a aplicării măsurilor necesare. O situație în care riscurile sunt nule ar fi nerealistă. Totuși, așa cum se discută mai jos, aplicarea unor măsuri de reducere a acestor riscuri la un nivel corespunzător este posibilă și necesară.

III.   PRINCIPIUL CONFIDENȚIALITĂȚII PRIN CONCEPȚIE CA INSTRUMENT-CHEIE DE GENERARE A ÎNCREDERII ÎN TIC

| 16. | Beneficiile potențiale ale TIC pot fi valorificate în practică numai dacă pot genera încredere, cu alte cuvinte, dacă pot asigura dorința utilizatorilor de a se baza pe TIC datorită caracteristicilor și avantajelor lor. Această încredere este câștigată numai dacă TIC sunt fiabile, sigure, sub controlul indivizilor și dacă este garantată protecția datelor personale și confidențialitatea acestora. |
| --- | --- |

16.

Beneficiile potențiale ale TIC pot fi valorificate în practică numai dacă pot genera încredere, cu alte cuvinte, dacă pot asigura dorința utilizatorilor de a se baza pe TIC datorită caracteristicilor și avantajelor lor. Această încredere este câștigată numai dacă TIC sunt fiabile, sigure, sub controlul indivizilor și dacă este garantată protecția datelor personale și confidențialitatea acestora.

| 17. | Riscurile și neajunsurile larg răspândite precum cele ilustrate mai sus, în special atunci când duc la abuzul sau la încălcarea securității datelor cu caracter personal, expunând astfel viața privată a persoanelor, sunt susceptibile să submineze încrederea utilizatorilor în societatea informațională. Acest fapt ar putea pune serios în pericol dezvoltarea TIC și beneficiile pe care le-ar putea aduce. |
| --- | --- |

17.

Riscurile și neajunsurile larg răspândite precum cele ilustrate mai sus, în special atunci când duc la abuzul sau la încălcarea securității datelor cu caracter personal, expunând astfel viața privată a persoanelor, sunt susceptibile să submineze încrederea utilizatorilor în societatea informațională. Acest fapt ar putea pune serios în pericol dezvoltarea TIC și beneficiile pe care le-ar putea aduce.

| 18. | Cu toate acestea, soluția la aceste riscuri pentru confidențialitate și protecția datelor nu poate fi eliminarea, excluderea sau refuzul de a utiliza sau de a promova TIC. Acest lucru nu ar fi nici posibil, nici realist; ar împiedica indivizii să se bucure de beneficiile TIC și ar limita serios avantajele globale care se pot obține. |
| --- | --- |

18.

Cu toate acestea, soluția la aceste riscuri pentru confidențialitate și protecția datelor nu poate fi eliminarea, excluderea sau refuzul de a utiliza sau de a promova TIC. Acest lucru nu ar fi nici posibil, nici realist; ar împiedica indivizii să se bucure de beneficiile TIC și ar limita serios avantajele globale care se pot obține.

| 19. | AEPD consideră că o soluție mai pozitivă este conceperea și dezvoltarea TIC în așa fel încât confidențialitatea și protecția datelor să fie respectate. Astfel, este esențial ca protecția datelor și confidențialitatea să fie încorporate în întregul ciclu de viață al tehnologiei, de la prima fază de proiect până la desfășurarea, utilizarea și eliminarea lor. Acest proces este denumit, de obicei, confidențialitate prin concepție (CpC) și este prezentat pe larg în cele ce urmează. |
| --- | --- |

19.

AEPD consideră că o soluție mai pozitivă este conceperea și dezvoltarea TIC în așa fel încât confidențialitatea și protecția datelor să fie respectate. Astfel, este esențial ca protecția datelor și confidențialitatea să fie încorporate în întregul ciclu de viață al tehnologiei, de la prima fază de proiect până la desfășurarea, utilizarea și eliminarea lor. Acest proces este denumit, de obicei, confidențialitate prin concepție (CpC) și este prezentat pe larg în cele ce urmează.

| 20. | CpC poate atrage după sine diferite acțiuni, în funcție de situația sau aplicația în cauză. De exemplu, în anumite cazuri, poate necesita eliminarea/reducerea datelor cu caracter personal sau evitarea prelucrărilor inutile și/sau nedorite. În alte cazuri, CpC poate duce la oferirea unor instrumente pentru sporirea controlului persoanelor fizice asupra datelor lor personale. Aceste măsuri ar trebui luate în considerare la stabilirea standardelor și/sau a celor mai bune practici. Ele pot fi, de asemenea, incluse în arhitectura sistemelor de informare și de comunicare sau în organizarea structurală a entităților care prelucrează date cu caracter personal. |
| --- | --- |

20.

CpC poate atrage după sine diferite acțiuni, în funcție de situația sau aplicația în cauză. De exemplu, în anumite cazuri, poate necesita eliminarea/reducerea datelor cu caracter personal sau evitarea prelucrărilor inutile și/sau nedorite. În alte cazuri, CpC poate duce la oferirea unor instrumente pentru sporirea controlului persoanelor fizice asupra datelor lor personale. Aceste măsuri ar trebui luate în considerare la stabilirea standardelor și/sau a celor mai bune practici. Ele pot fi, de asemenea, incluse în arhitectura sistemelor de informare și de comunicare sau în organizarea structurală a entităților care prelucrează date cu caracter personal.

III.1.   Principiul confidențialității prin concepție aplicabil în diferite medii TIC și impactul acestora

| 21. | Se poate constata necesitatea aplicării principiului CpC în diferite medii TIC. De exemplu, sectorul sănătății se bazează tot mai mult pe infrastructurile TIC care determină adesea stocarea centralizată a informațiilor medicale ale pacienților. Aplicarea principiului CpC în sectorul sănătății ar necesita evaluarea caracterului adecvat al diferitelor măsuri, precum posibilitatea reducerii la minim a datelor stocate la nivel central sau a limitării acestora la un index, prin utilizarea unor instrumente de criptare, prin acordarea drepturilor de acces strict pe baza principiului cunoașterii strictului necesar, prin anonimizarea datelor odată ce acestea nu mai sunt necesare etc. |
| --- | --- |

21.

Se poate constata necesitatea aplicării principiului CpC în diferite medii TIC. De exemplu, sectorul sănătății se bazează tot mai mult pe infrastructurile TIC care determină adesea stocarea centralizată a informațiilor medicale ale pacienților. Aplicarea principiului CpC în sectorul sănătății ar necesita evaluarea caracterului adecvat al diferitelor măsuri, precum posibilitatea reducerii la minim a datelor stocate la nivel central sau a limitării acestora la un index, prin utilizarea unor instrumente de criptare, prin acordarea drepturilor de acces strict pe baza principiului cunoașterii strictului necesar, prin anonimizarea datelor odată ce acestea nu mai sunt necesare etc.

| 22. | În mod similar, mijloacele de transport sunt tot mai mult prevăzute din construcție cu aplicații TIC avansate care interacționează cu vehiculul și cu mediul său în diferite scopuri și pentru diferite funcții. De exemplu, un număr tot mai mare de autovehicule sunt prevăzute cu noi dispozitive TIC (GPS, GSM, rețea de senzori etc.), care indică nu numai poziția acestora, ci și starea tehnică a autovehiculului în timp real. Aceste informații ar putea fi utilizate, de exemplu, pentru a înlocui actualul sistem de taxe rutiere cu o taxă de drum proporțională cu utilizarea acestuia. Aplicarea principiului CpC la proiectarea arhitecturii acestor sisteme ar susține prelucrarea și transferul unei cantități cât mai mici de date cu caracter personal (13). În conformitate cu acest principiu, este de preferat să se utilizeze, în locul arhitecturilor centralizate, arhitecturi descentralizate sau semi-descentralizate care limitează divulgarea datelor privind locația către un punct central. |
| --- | --- |

22.

În mod similar, mijloacele de transport sunt tot mai mult prevăzute din construcție cu aplicații TIC avansate care interacționează cu vehiculul și cu mediul său în diferite scopuri și pentru diferite funcții. De exemplu, un număr tot mai mare de autovehicule sunt prevăzute cu noi dispozitive TIC (GPS, GSM, rețea de senzori etc.), care indică nu numai poziția acestora, ci și starea tehnică a autovehiculului în timp real. Aceste informații ar putea fi utilizate, de exemplu, pentru a înlocui actualul sistem de taxe rutiere cu o taxă de drum proporțională cu utilizarea acestuia. Aplicarea principiului CpC la proiectarea arhitecturii acestor sisteme ar susține prelucrarea și transferul unei cantități cât mai mici de date cu caracter personal (13). În conformitate cu acest principiu, este de preferat să se utilizeze, în locul arhitecturilor centralizate, arhitecturi descentralizate sau semi-descentralizate care limitează divulgarea datelor privind locația către un punct central.

| 23. | Exemplele de mai sus arată că atunci când tehnologiile informațiilor și comunicațiilor sunt concepute în conformitate cu principiul CpC, riscurile pentru confidențialitate și protecția datelor pot fi diminuate semnificativ. |
| --- | --- |

23.

Exemplele de mai sus arată că atunci când tehnologiile informațiilor și comunicațiilor sunt concepute în conformitate cu principiul CpC, riscurile pentru confidențialitate și protecția datelor pot fi diminuate semnificativ.

III.2.   Dezvoltarea insuficientă a TIC care aplică principiul CpC

| 24. | O problemă importantă o reprezintă măsura în care agenții economici, producătorii/furnizorii TIC și operatorii de date sunt sau nu interesați să comercializeze și să pună în aplicare principiul CpC în TIC. În acest context, este, de asemenea, important să se evalueze cererea utilizatorilor pentru CpC. |
| --- | --- |

24.

O problemă importantă o reprezintă măsura în care agenții economici, producătorii/furnizorii TIC și operatorii de date sunt sau nu interesați să comercializeze și să pună în aplicare principiul CpC în TIC. În acest context, este, de asemenea, important să se evalueze cererea utilizatorilor pentru CpC.

| 25. | În 2007, Comisia a emis o comunicare prin care solicita întreprinderilor să își folosească puterea de inovare pentru a crea și a pune în aplicare PET ca mijloace de îmbunătățire a confidențialității și a protecției datelor personale chiar de la începutul ciclului de dezvoltare (14). |
| --- | --- |

25.

În 2007, Comisia a emis o comunicare prin care solicita întreprinderilor să își folosească puterea de inovare pentru a crea și a pune în aplicare PET ca mijloace de îmbunătățire a confidențialității și a protecției datelor personale chiar de la începutul ciclului de dezvoltare (14).

| 26. | Cu toate acestea, până în prezent, datele disponibile indică faptul că nici producătorii de TIC, nici operatorii de date (din sectorul privat sau public) nu au reușit în mod constant să pună în aplicare sau să comercializeze CpC. Au fost invocate diferite motive, inclusiv lipsa unor stimulente economice sau a sprijinului instituțional, cererea insuficientă etc. (15). |
| --- | --- |

26.

Cu toate acestea, până în prezent, datele disponibile indică faptul că nici producătorii de TIC, nici operatorii de date (din sectorul privat sau public) nu au reușit în mod constant să pună în aplicare sau să comercializeze CpC. Au fost invocate diferite motive, inclusiv lipsa unor stimulente economice sau a sprijinului instituțional, cererea insuficientă etc. (15).

| 27. | În același timp, cererea utilizatorilor pentru CpC a fost destul de scăzută. Utilizatorii de produse și servicii TIC sunt îndreptățiți să presupună că viața privată și datele lor personale sunt protejate de facto, când, foarte adesea, acest lucru nu se întâmplă. În unele cazuri, aceștia nu sunt, pur și simplu, în măsură să adopte măsurile de securitate necesare pentru protecția datelor lor personale sau ale altora. De multe ori, acest lucru se întâmplă deoarece nu cunosc în întregime și nici măcar parțial riscurile. De exemplu, în general, tinerii nu țin seama de riscurile pentru viața privată pe care le implică afișarea unor informații personale pe rețelele de socializare și ignoră setările de siguranță. Alți utilizatori sunt conștienți de riscuri, dar este posibil să nu aibă expertiza tehnică necesară pentru a pune în aplicare tehnologiile de siguranță, precum cele care asigură protecția conexiunii lor la internet sau modalitatea de modificare a setărilor browserului pentru a reduce la minim posibilitatea realizării unui profil prin monitorizarea activităților lor de navigare pe internet. |
| --- | --- |

27.

În același timp, cererea utilizatorilor pentru CpC a fost destul de scăzută. Utilizatorii de produse și servicii TIC sunt îndreptățiți să presupună că viața privată și datele lor personale sunt protejate de facto, când, foarte adesea, acest lucru nu se întâmplă. În unele cazuri, aceștia nu sunt, pur și simplu, în măsură să adopte măsurile de securitate necesare pentru protecția datelor lor personale sau ale altora. De multe ori, acest lucru se întâmplă deoarece nu cunosc în întregime și nici măcar parțial riscurile. De exemplu, în general, tinerii nu țin seama de riscurile pentru viața privată pe care le implică afișarea unor informații personale pe rețelele de socializare și ignoră setările de siguranță. Alți utilizatori sunt conștienți de riscuri, dar este posibil să nu aibă expertiza tehnică necesară pentru a pune în aplicare tehnologiile de siguranță, precum cele care asigură protecția conexiunii lor la internet sau modalitatea de modificare a setărilor browserului pentru a reduce la minim posibilitatea realizării unui profil prin monitorizarea activităților lor de navigare pe internet.

| 28. | Cu toate acestea, riscurile pentru confidențialitate și protecția datelor sunt foarte reale. În cazul în care nu se are de la bun început în vedere confidențialitatea și protecția datelor cu caracter personal, de multe ori este prea târziu și prea dificil din punct de vedere economic ca sistemele să fie consolidate și prea târziu ca daunele deja create să fie reparate. Frecvența tot mai mare a cazurilor de încălcare a securității datelor din ultimii ani ilustrează perfect această problemă și subliniază și mai mult necesitatea de a proteja confidențialitatea încă din faza de proiect. |
| --- | --- |

28.

Cu toate acestea, riscurile pentru confidențialitate și protecția datelor sunt foarte reale. În cazul în care nu se are de la bun început în vedere confidențialitatea și protecția datelor cu caracter personal, de multe ori este prea târziu și prea dificil din punct de vedere economic ca sistemele să fie consolidate și prea târziu ca daunele deja create să fie reparate. Frecvența tot mai mare a cazurilor de încălcare a securității datelor din ultimii ani ilustrează perfect această problemă și subliniază și mai mult necesitatea de a proteja confidențialitatea încă din faza de proiect.

| 29. | Argumentele de mai sus sugerează în mod clar că producătorii și furnizorii de tehnologii TIC menite să prelucreze datele cu caracter personal ar trebui să aibă, împreună cu operatorii de date, responsabilitatea de a prevedea dispozitive de securitate integrate care să asigure protecția datelor și confidențialitatea. În multe cazuri, aceasta înseamnă că ele ar trebui prevăzute cu setări de confidențialitate prestabilite. |
| --- | --- |

29.

Argumentele de mai sus sugerează în mod clar că producătorii și furnizorii de tehnologii TIC menite să prelucreze datele cu caracter personal ar trebui să aibă, împreună cu operatorii de date, responsabilitatea de a prevedea dispozitive de securitate integrate care să asigure protecția datelor și confidențialitatea. În multe cazuri, aceasta înseamnă că ele ar trebui prevăzute cu setări de confidențialitate prestabilite.

| 30. | În acest context, trebuie să avem în vedere măsurile care trebuie luate de responsabilii politici în vederea promovării principiului CpC în dezvoltarea TIC. O primă întrebare este legată de măsura în care cadrul juridic existent cu privire la protecția datelor conține prevederi adecvate pentru asigurarea punerii în aplicare a principiului CpC atât de către operatorii de date, cât și de producători/dezvoltatori. O a doua întrebare se referă la acțiunile care ar trebui întreprinse în contextul Agendei digitale europene pentru a asigura generarea încrederii consumatorilor în sectorul TIC. |
| --- | --- |

30.

În acest context, trebuie să avem în vedere măsurile care trebuie luate de responsabilii politici în vederea promovării principiului CpC în dezvoltarea TIC. O primă întrebare este legată de măsura în care cadrul juridic existent cu privire la protecția datelor conține prevederi adecvate pentru asigurarea punerii în aplicare a principiului CpC atât de către operatorii de date, cât și de producători/dezvoltatori. O a doua întrebare se referă la acțiunile care ar trebui întreprinse în contextul Agendei digitale europene pentru a asigura generarea încrederii consumatorilor în sectorul TIC.

IV.   INCLUDEREA PRINCIPIULUI CONFIDENȚIALITĂȚII PRIN CONCEPȚIE ÎN LEGISLAȚIA ȘI POLITICILE UE

IV.1.   Cadrul juridic actual privind protecția datelor și confidențialitatea

| 31. | UE are un cadru juridic solid cu privire la protecția datelor și confidențialitate, consacrat în Directiva 95/46/CE (16), în Directiva 2002/58/CE (17) și în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (18) și a Curții de Justiție. |
| --- | --- |

31.

UE are un cadru juridic solid cu privire la protecția datelor și confidențialitate, consacrat în Directiva 95/46/CE (16), în Directiva 2002/58/CE (17) și în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (18) și a Curții de Justiție.

| 32. | Directiva privind protecția datelor se aplică „oricărei operațiuni sau serii de operațiuni care se efectuează asupra datelor cu caracter personal” (colectarea, stocarea, dezvăluirea etc.). Aceasta impune respectarea anumitor principii și obligații de către operatorii care prelucrează date personale („operatorii de date”). Ea stabilește drepturile individuale, precum dreptul de a accesa informații personale. Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic tratează în mod specific chestiunea protecției confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice (19). |
| --- | --- |

32.

Directiva privind protecția datelor se aplică „oricărei operațiuni sau serii de operațiuni care se efectuează asupra datelor cu caracter personal” (colectarea, stocarea, dezvăluirea etc.). Aceasta impune respectarea anumitor principii și obligații de către operatorii care prelucrează date personale („operatorii de date”). Ea stabilește drepturile individuale, precum dreptul de a accesa informații personale. Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic tratează în mod specific chestiunea protecției confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice (19).

| 33. | Actuala directivă privind protecția datelor nu cuprinde o cerință explicită în ceea ce privește CpC. Cu toate acestea, include prevederi care pot necesita indirect, în diferite situații, punerea în aplicare a principiului CpC. Articolul 17 în special le impune operatorilor de date să pună în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a preveni prelucrarea ilegală a datelor (20). Astfel, principiul CpC este tratat într-un mod foarte generic. Mai mult, prevederile directivei se adresează în principal operatorilor de date și se referă la prelucrarea de către aceștia a informațiilor personale. Acestea nu solicită în mod explicit ca tehnologiile informațiilor și comunicațiilor să respecte condițiile legate de confidențialitate și de protecția datelor, care necesită, de asemenea, implicarea proiectanților și producătorilor de TIC, inclusiv activitățile realizate în faza de standardizare. |
| --- | --- |

33.

Actuala directivă privind protecția datelor nu cuprinde o cerință explicită în ceea ce privește CpC. Cu toate acestea, include prevederi care pot necesita indirect, în diferite situații, punerea în aplicare a principiului CpC. Articolul 17 în special le impune operatorilor de date să pună în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a preveni prelucrarea ilegală a datelor (20). Astfel, principiul CpC este tratat într-un mod foarte generic. Mai mult, prevederile directivei se adresează în principal operatorilor de date și se referă la prelucrarea de către aceștia a informațiilor personale. Acestea nu solicită în mod explicit ca tehnologiile informațiilor și comunicațiilor să respecte condițiile legate de confidențialitate și de protecția datelor, care necesită, de asemenea, implicarea proiectanților și producătorilor de TIC, inclusiv activitățile realizate în faza de standardizare.

| 34. | Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic este mai explicită. Articolul 14 alineatul (3) prevede că „Dacă este necesar, se pot adopta măsuri care să asigure că echipamentele terminale sunt construite într-un mod care să le facă compatibile cu dreptul utilizatorilor de a proteja și de a controla folosirea datelor lor personale, în conformitate cu Directiva 1999/5/CE și cu Decizia 87/95/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1986 privind standardizarea în domeniul tehnologiei informațiilor și al comunicațiilor”. Totuși, această prevedere nu a fost niciodată utilizată (21). |
| --- | --- |

34.

Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic este mai explicită. Articolul 14 alineatul (3) prevede că „Dacă este necesar, se pot adopta măsuri care să asigure că echipamentele terminale sunt construite într-un mod care să le facă compatibile cu dreptul utilizatorilor de a proteja și de a controla folosirea datelor lor personale, în conformitate cu Directiva 1999/5/CE și cu Decizia 87/95/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1986 privind standardizarea în domeniul tehnologiei informațiilor și al comunicațiilor”. Totuși, această prevedere nu a fost niciodată utilizată (21).

| 35. | Deși prevederile de mai sus ale celor două directive contribuie la promovarea principiului confidențialității prin concepție, practic, ele nu au fost suficiente pentru a asigura includerea confidențialității în TIC. |
| --- | --- |

35.

Deși prevederile de mai sus ale celor două directive contribuie la promovarea principiului confidențialității prin concepție, practic, ele nu au fost suficiente pentru a asigura includerea confidențialității în TIC.

| 36. | Ca urmare a situației de mai sus, legislația nu impune suficient de explicit ca TIC să fie concepute în conformitate cu principiul CpC. De asemenea, autoritățile pentru protecția datelor nu au suficiente competențe pentru a asigura includerea principiului CpC. Aceasta duce la ineficiență. De exemplu, autoritățile pentru protecția datelor pot impune sancțiuni în cazul în care nu se răspunde la cererile de acces din partea persoanelor fizice și vor putea solicita punerea în aplicare a anumitor măsuri pentru a preveni prelucrarea ilegală a datelor. Cu toate acestea, nu este întotdeauna suficient de clar dacă autoritatea acestora se extinde la impunerea conceperii unui sistem care să faciliteze drepturile persoanelor fizice de protecție a datelor (22). De exemplu, pe baza prevederilor legale existente, nu este clar dacă se poate solicita conceperea unei arhitecturi a sistemului informațional în așa fel încât aceasta să faciliteze răspunsul companiilor la cererile de accesare a datelor din partea persoanelor fizice astfel încât acestea să fie tratate automat și mai rapid. În plus, încercările ulterioare de modificare a tehnologiei odată ce aceasta a fost dezvoltată sau perfecționată pot duce la un amalgam de soluții care, pe lângă faptul că sunt oneroase, nu sunt complet funcționale. |
| --- | --- |

36.

Ca urmare a situației de mai sus, legislația nu impune suficient de explicit ca TIC să fie concepute în conformitate cu principiul CpC. De asemenea, autoritățile pentru protecția datelor nu au suficiente competențe pentru a asigura includerea principiului CpC. Aceasta duce la ineficiență. De exemplu, autoritățile pentru protecția datelor pot impune sancțiuni în cazul în care nu se răspunde la cererile de acces din partea persoanelor fizice și vor putea solicita punerea în aplicare a anumitor măsuri pentru a preveni prelucrarea ilegală a datelor. Cu toate acestea, nu este întotdeauna suficient de clar dacă autoritatea acestora se extinde la impunerea conceperii unui sistem care să faciliteze drepturile persoanelor fizice de protecție a datelor (22). De exemplu, pe baza prevederilor legale existente, nu este clar dacă se poate solicita conceperea unei arhitecturi a sistemului informațional în așa fel încât aceasta să faciliteze răspunsul companiilor la cererile de accesare a datelor din partea persoanelor fizice astfel încât acestea să fie tratate automat și mai rapid. În plus, încercările ulterioare de modificare a tehnologiei odată ce aceasta a fost dezvoltată sau perfecționată pot duce la un amalgam de soluții care, pe lângă faptul că sunt oneroase, nu sunt complet funcționale.

| 37. | În opinia AEPD, care este împărtășită de Grupul de lucru al articolului 29 (23), cadrul juridic actual lasă loc pentru o susținere mai explicită a principiului CpC. |
| --- | --- |

37.

În opinia AEPD, care este împărtășită de Grupul de lucru al articolului 29 (23), cadrul juridic actual lasă loc pentru o susținere mai explicită a principiului CpC.

IV.2.   Includerea principiului confidențialității prin concepție la diferite niveluri

| 38. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD recomandă Comisiei să urmeze 4 planuri de acțiune:






  (a) | să propună includerea unei prevederi generale cu privire la principiul CpC în cadrul juridic privind protecția datelor; |
| --- | --- | --- |

38.

Având în vedere cele de mai sus, AEPD recomandă Comisiei să urmeze 4 planuri de acțiune:

(a)

să propună includerea unei prevederi generale cu privire la principiul CpC în cadrul juridic privind protecția datelor;

| (b) | să dezvolte această prevedere generală în prevederi specifice, atunci când sunt propuse instrumente juridice specifice în diferite sectoare. Este posibil ca aceste prevederi specifice să fie deja incluse în instrumente juridice, pe baza articolului 17 din Directiva privind protecția datelor (și a altor legi existente); |
| --- | --- |

(b)

să dezvolte această prevedere generală în prevederi specifice, atunci când sunt propuse instrumente juridice specifice în diferite sectoare. Este posibil ca aceste prevederi specifice să fie deja incluse în instrumente juridice, pe baza articolului 17 din Directiva privind protecția datelor (și a altor legi existente);

| (c) | să includă principiul CpC ca principiu director în Agenda digitală europeană; |
| --- | --- |

(c)

să includă principiul CpC ca principiu director în Agenda digitală europeană;

| (d) | să introducă principiul CpC în alte inițiative UE (în special inițiative nelegislative). |
| --- | --- |

(d)

să introducă principiul CpC în alte inițiative UE (în special inițiative nelegislative).

O prevedere generală privind CpC

| 39. | AEPD propune includerea univocă și explicită a principiului confidențialității prin concepție în cadrul de reglementare existent privind protecția datelor. Astfel, principiul CpC ar fi mai puternic, mai explicit și va obliga la aplicarea sa efectivă, pe lângă faptul că va oferi o mai mare legitimitate autorităților de aplicare a legii să impună aplicarea sa de facto. Acest fapt este în special necesar având în vedere cele prezentate mai sus, nu numai importanța principiului în sine ca instrument de promovare a încrederii, ci și ca stimulent pentru părțile interesate de a pune în aplicare CpC și de a mări garanțiile prevăzute în cadrul juridic existent. |
| --- | --- |

39.

AEPD propune includerea univocă și explicită a principiului confidențialității prin concepție în cadrul de reglementare existent privind protecția datelor. Astfel, principiul CpC ar fi mai puternic, mai explicit și va obliga la aplicarea sa efectivă, pe lângă faptul că va oferi o mai mare legitimitate autorităților de aplicare a legii să impună aplicarea sa de facto. Acest fapt este în special necesar având în vedere cele prezentate mai sus, nu numai importanța principiului în sine ca instrument de promovare a încrederii, ci și ca stimulent pentru părțile interesate de a pune în aplicare CpC și de a mări garanțiile prevăzute în cadrul juridic existent.

| 40. | Această propunere are la bază recomandarea Grupului de lucru al articolului 29 de introducere a principiului confidențialității prin concepție ca principiu general în cadrul juridic privind protecția datelor în special în Directiva privind protecția datelor. În conformitate cu Grupul de lucru al articolului 29: „Acest principiu ar trebui să fie obligatoriu pentru proiectanții și producătorii de tehnologii, precum și pentru operatorii de date care trebuie să ia hotărâri cu privire la achiziționarea și utilizarea TIC. Aceștia ar trebui să fie obligați să țină seama de protecția datelor tehnologice încă din faza de proiectare a procedurilor și sistemelor tehnologice de informare. Furnizorii de astfel de sisteme sau servicii și operatorii de date ar trebui să demonstreze că au luat toate măsurile necesare pentru respectarea acestor cerințe.” |
| --- | --- |

40.

Această propunere are la bază recomandarea Grupului de lucru al articolului 29 de introducere a principiului confidențialității prin concepție ca principiu general în cadrul juridic privind protecția datelor în special în Directiva privind protecția datelor. În conformitate cu Grupul de lucru al articolului 29: „Acest principiu ar trebui să fie obligatoriu pentru proiectanții și producătorii de tehnologii, precum și pentru operatorii de date care trebuie să ia hotărâri cu privire la achiziționarea și utilizarea TIC. Aceștia ar trebui să fie obligați să țină seama de protecția datelor tehnologice încă din faza de proiectare a procedurilor și sistemelor tehnologice de informare. Furnizorii de astfel de sisteme sau servicii și operatorii de date ar trebui să demonstreze că au luat toate măsurile necesare pentru respectarea acestor cerințe.”

| 41. | AEPD salută, de asemenea, acordul comisarului Viviane Reding în ceea ce privește principiul confidențialității prin concepție, în contextul anunțării revizuirii Directivei privind protecția datelor (24). |
| --- | --- |

41.

AEPD salută, de asemenea, acordul comisarului Viviane Reding în ceea ce privește principiul confidențialității prin concepție, în contextul anunțării revizuirii Directivei privind protecția datelor (24).

| 42. | Ajungem astfel la conținutul acestui regulament. În primul rând, principiul general al confidențialității prin concepție ar trebui să fie neutru din punct de vedere tehnologic. Principiul nu ar trebui să urmărească reglementarea tehnologiei, adică nu ar trebui să prescrie soluții tehnice specifice, ci să prevadă integrarea principiilor existente privind confidențialitatea și protecția datelor în sistemele și soluțiile de informare și comunicare. Astfel, părțile interesate, producătorii, operatorii de date și autoritățile pentru protecția datelor ar putea interpreta înțelesul principiului în fiecare caz în parte. În al doilea rând, respectarea principiului ar trebui să fie obligatorie în diferite faze, de la crearea standardelor și conceperea arhitecturii până la punerea lor în aplicare de către operatorul de date. |
| --- | --- |

42.

Ajungem astfel la conținutul acestui regulament. În primul rând, principiul general al confidențialității prin concepție ar trebui să fie neutru din punct de vedere tehnologic. Principiul nu ar trebui să urmărească reglementarea tehnologiei, adică nu ar trebui să prescrie soluții tehnice specifice, ci să prevadă integrarea principiilor existente privind confidențialitatea și protecția datelor în sistemele și soluțiile de informare și comunicare. Astfel, părțile interesate, producătorii, operatorii de date și autoritățile pentru protecția datelor ar putea interpreta înțelesul principiului în fiecare caz în parte. În al doilea rând, respectarea principiului ar trebui să fie obligatorie în diferite faze, de la crearea standardelor și conceperea arhitecturii până la punerea lor în aplicare de către operatorul de date.

Prevederi în instrumente juridice specifice

| 43. | Instrumentele legislative actuale și viitoare trebuie să includă principiul CpC pe baza cadrului juridic existent, iar după adoptarea prevederilor generale propuse mai sus, pe baza acestora din urmă. De exemplu, conform actualelor inițiative privind sistemele de transport inteligent, Comisia va avea o responsabilitate inițială specifică în ceea ce privește stabilirea măsurilor, a inițiativelor de standardizare, a procedurilor și a celor mai bune practici. În executarea acestor sarcini, CpC ar trebui să fie un principiu director. |
| --- | --- |

43.

Instrumentele legislative actuale și viitoare trebuie să includă principiul CpC pe baza cadrului juridic existent, iar după adoptarea prevederilor generale propuse mai sus, pe baza acestora din urmă. De exemplu, conform actualelor inițiative privind sistemele de transport inteligent, Comisia va avea o responsabilitate inițială specifică în ceea ce privește stabilirea măsurilor, a inițiativelor de standardizare, a procedurilor și a celor mai bune practici. În executarea acestor sarcini, CpC ar trebui să fie un principiu director.

| 44. | AEPD remarcă, de asemenea, că principiul confidențialității prin concepție are o importanță deosebită în domeniul libertății, securității și justiției, în special în ceea ce privește obiectivele strategiei de gestionare a informațiilor, așa cum sunt prevăzute în Programul de la Stockholm (25). În avizul său cu privire la Programul de la Stockholm, AEPD a subliniat că arhitectura schimbului de informații ar trebui să aibă la bază principiul confidențialității prin concepție (26): „Aceasta înseamnă, mai concret, că sistemele informaționale menite să asigure securitatea publică ar trebui să fie întotdeauna construite în conformitate cu principiul confidențialității prin concepție.” |
| --- | --- |

44.

AEPD remarcă, de asemenea, că principiul confidențialității prin concepție are o importanță deosebită în domeniul libertății, securității și justiției, în special în ceea ce privește obiectivele strategiei de gestionare a informațiilor, așa cum sunt prevăzute în Programul de la Stockholm (25). În avizul său cu privire la Programul de la Stockholm, AEPD a subliniat că arhitectura schimbului de informații ar trebui să aibă la bază principiul confidențialității prin concepție (26): „Aceasta înseamnă, mai concret, că sistemele informaționale menite să asigure securitatea publică ar trebui să fie întotdeauna construite în conformitate cu principiul confidențialității prin concepție.”

| 45. | Avizul Grupului de lucru al articolului 29 cu privire la viitorul confidențialității (27) insistă în termeni și mai preciși că în domeniul libertății, securității și justiției – în care autoritățile publice sunt principalii actori și în care măsurile de sporire a controlului au un impact direct asupra drepturilor fundamentale privind confidențialitatea și protecția datelor – cerințele legate de confidențialitatea prin concepție ar trebui să fie obligatorii. Prin introducerea acestor cerințe în sistemele informaționale, guvernele ar stimula la rândul lor utilizarea principiului confidențialității prin concepție în calitatea lor de primi clienți. |
| --- | --- |

45.

Avizul Grupului de lucru al articolului 29 cu privire la viitorul confidențialității (27) insistă în termeni și mai preciși că în domeniul libertății, securității și justiției – în care autoritățile publice sunt principalii actori și în care măsurile de sporire a controlului au un impact direct asupra drepturilor fundamentale privind confidențialitatea și protecția datelor – cerințele legate de confidențialitatea prin concepție ar trebui să fie obligatorii. Prin introducerea acestor cerințe în sistemele informaționale, guvernele ar stimula la rândul lor utilizarea principiului confidențialității prin concepție în calitatea lor de primi clienți.

CpC ca principiu director în cadrul Agendei digitale europene

| 46. | Tehnologiile informațiilor și comunicațiilor sunt tot mai complexe și determină riscuri mai mari în ceea ce privește protecția datelor și confidențialitatea. În general, informațiile digitalizate, care sunt mai ușor de accesat, de copiat și de transmis, sunt expuse unor riscuri mai mari decât informațiile pe suport de hârtie. Pe măsură ce ne îndreptăm spre rețelele de obiecte interconectate, riscurile vor fi tot mai mari. Cu cât sunt mai mari riscurile pentru viața privată/protecția datelor, cu atât cresc și cerințele pentru creșterea securității protecției datelor/confidențialității. În consecință, justificarea necesității punerii în aplicare a principiului CpC este mai riguroasă în sectorul TIC. În plus, așa cum s-a discutat mai sus, încrederea persoanelor în TIC este fundamentală dacă se dorește adoptarea acestor noi servicii de către cetățeni, iar confidențialitatea și protecția datelor sunt elemente esențiale pentru câștigarea acestei încrederi. |
| --- | --- |

46.

Tehnologiile informațiilor și comunicațiilor sunt tot mai complexe și determină riscuri mai mari în ceea ce privește protecția datelor și confidențialitatea. În general, informațiile digitalizate, care sunt mai ușor de accesat, de copiat și de transmis, sunt expuse unor riscuri mai mari decât informațiile pe suport de hârtie. Pe măsură ce ne îndreptăm spre rețelele de obiecte interconectate, riscurile vor fi tot mai mari. Cu cât sunt mai mari riscurile pentru viața privată/protecția datelor, cu atât cresc și cerințele pentru creșterea securității protecției datelor/confidențialității. În consecință, justificarea necesității punerii în aplicare a principiului CpC este mai riguroasă în sectorul TIC. În plus, așa cum s-a discutat mai sus, încrederea persoanelor în TIC este fundamentală dacă se dorește adoptarea acestor noi servicii de către cetățeni, iar confidențialitatea și protecția datelor sunt elemente esențiale pentru câștigarea acestei încrederi.

| 47. | Cele de mai sus subliniază faptul că o strategie pentru dezvoltarea TIC trebuie să confirme necesitatea conceperii acestora cu un element inerent de confidențialitate și protecție a datelor, adică să se țină seama de principiul confidențialității prin concepție. |
| --- | --- |

47.

Cele de mai sus subliniază faptul că o strategie pentru dezvoltarea TIC trebuie să confirme necesitatea conceperii acestora cu un element inerent de confidențialitate și protecție a datelor, adică să se țină seama de principiul confidențialității prin concepție.

| 48. | În consecință, Agenda digitală europeană ar trebui să susțină în mod explicit principiul confidențialității prin concepție ca element necesar pentru asigurarea încrederii cetățenilor în TIC și în serviciile on-line. Ar trebui să recunoască faptul că încrederea și confidențialitatea merg mână în mână și că principiul confidențialității prin concepție ar trebui să fie un factor director în dezvoltarea unui sector TIC de încredere. |
| --- | --- |

48.

În consecință, Agenda digitală europeană ar trebui să susțină în mod explicit principiul confidențialității prin concepție ca element necesar pentru asigurarea încrederii cetățenilor în TIC și în serviciile on-line. Ar trebui să recunoască faptul că încrederea și confidențialitatea merg mână în mână și că principiul confidențialității prin concepție ar trebui să fie un factor director în dezvoltarea unui sector TIC de încredere.

CpC ca principiu în cadrul altor inițiative ale UE

| 49. | Comisia ar trebui să considere confidențialitatea prin concepție un principiu director în punerea în aplicare a politicilor, activităților și inițiativelor sale în sectoare specifice ale TIC, inclusiv e-sănătatea, achizițiile publice electronice, asigurările sociale electronice, eLearning etc. Multe dintre aceste inițiative vor constitui acțiuni în cadrul Agendei digitale europene. |
| --- | --- |

49.

Comisia ar trebui să considere confidențialitatea prin concepție un principiu director în punerea în aplicare a politicilor, activităților și inițiativelor sale în sectoare specifice ale TIC, inclusiv e-sănătatea, achizițiile publice electronice, asigurările sociale electronice, eLearning etc. Multe dintre aceste inițiative vor constitui acțiuni în cadrul Agendei digitale europene.

| 50. | Aceasta înseamnă, de exemplu, că inițiativele menite să asigure creșterea eficacității și a modernității aplicațiilor guvernamentale astfel încât persoanele să poată interacționa cu administrațiile ar trebui să includă necesitatea ca acestea să fie elaborate și utilizate în conformitate cu principiul confidențialității prin concepție. Același lucru este valabil și pentru politicile și activitățile Comisiei care urmăresc furnizarea unor servicii de internet mai rapide, a unui conținut digital mai rapid sau încurajarea la nivel general a comunicațiilor fixe și mobile și a transmisiilor de date. |
| --- | --- |

50.

Aceasta înseamnă, de exemplu, că inițiativele menite să asigure creșterea eficacității și a modernității aplicațiilor guvernamentale astfel încât persoanele să poată interacționa cu administrațiile ar trebui să includă necesitatea ca acestea să fie elaborate și utilizate în conformitate cu principiul confidențialității prin concepție. Același lucru este valabil și pentru politicile și activitățile Comisiei care urmăresc furnizarea unor servicii de internet mai rapide, a unui conținut digital mai rapid sau încurajarea la nivel general a comunicațiilor fixe și mobile și a transmisiilor de date.

| 51. | Cele de mai sus includ, de asemenea, domeniile în care Comisia este responsabilă pentru sistemele informatice la scară largă, cum ar fi SIS și VIS, precum și cazurile în care responsabilitatea Comisiei se limitează la dezvoltarea și la menținerea infrastructurii comune a unui astfel de sistem, cum ar fi Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS). |
| --- | --- |

51.

Cele de mai sus includ, de asemenea, domeniile în care Comisia este responsabilă pentru sistemele informatice la scară largă, cum ar fi SIS și VIS, precum și cazurile în care responsabilitatea Comisiei se limitează la dezvoltarea și la menținerea infrastructurii comune a unui astfel de sistem, cum ar fi Sistemul european de informații cu privire la cazierele judiciare (ECRIS).

| 52. | Modul în care principiul CpC va fi dezvoltat depinde de fiecare sector și situație în parte. De exemplu, atunci când inițiativele Comisiei sunt însoțite de propuneri legislative cu privire la un anumit sector TIC, se va dovedi de multe ori necesară includerea unei trimiteri explicite la noțiunea CpC aplicabilă sistemului/aplicației TIC în cauză. În cazul în care sunt concepute planuri de acțiune pentru un anumit domeniu, acestea ar trebui să asigure în mod sistematic aplicarea cadrului juridic și, mai precis, să garanteze faptul că tehnologia TIC a fost concepută ținându-se seama de principiul confidențialității prin concepție. |
| --- | --- |

52.

Modul în care principiul CpC va fi dezvoltat depinde de fiecare sector și situație în parte. De exemplu, atunci când inițiativele Comisiei sunt însoțite de propuneri legislative cu privire la un anumit sector TIC, se va dovedi de multe ori necesară includerea unei trimiteri explicite la noțiunea CpC aplicabilă sistemului/aplicației TIC în cauză. În cazul în care sunt concepute planuri de acțiune pentru un anumit domeniu, acestea ar trebui să asigure în mod sistematic aplicarea cadrului juridic și, mai precis, să garanteze faptul că tehnologia TIC a fost concepută ținându-se seama de principiul confidențialității prin concepție.

| 53. | În ceea ce privește cercetarea, Al șaptelea program-cadru și cele ulterioare ar trebui utilizate ca instrumente de susținere a proiectelor care urmăresc analizarea standardelor, a tehnologiilor și arhitecturii TIC care asigură mai bine confidențialitatea și, în special, principiul confidențialității prin concepție. În plus, CpC ar trebui să fie și un element necesar de care să se țină seama în proiectele TIC mai ample care vizează prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice. |
| --- | --- |

53.

În ceea ce privește cercetarea, Al șaptelea program-cadru și cele ulterioare ar trebui utilizate ca instrumente de susținere a proiectelor care urmăresc analizarea standardelor, a tehnologiilor și arhitecturii TIC care asigură mai bine confidențialitatea și, în special, principiul confidențialității prin concepție. În plus, CpC ar trebui să fie și un element necesar de care să se țină seama în proiectele TIC mai ample care vizează prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice.

Domenii de interes specific

| 54. | În unele cazuri, din cauza riscurilor specifice pentru confidențialitate și protecția datelor persoanelor fizice sau din cauza altor factori (refuzul industriei de a furniza produse CpC, cererea de consum etc.), poate fi necesară stabilirea unor măsuri CpC mai explicite și mai specifice care trebuie incluse într-un anumit tip de produs/tehnologie de informare și comunicare, în cadrul unor instrumente legislative sau nu. |
| --- | --- |

54.

În unele cazuri, din cauza riscurilor specifice pentru confidențialitate și protecția datelor persoanelor fizice sau din cauza altor factori (refuzul industriei de a furniza produse CpC, cererea de consum etc.), poate fi necesară stabilirea unor măsuri CpC mai explicite și mai specifice care trebuie incluse într-un anumit tip de produs/tehnologie de informare și comunicare, în cadrul unor instrumente legislative sau nu.

| 55. | AEPD a identificat diferite domenii (RFID, rețelele de socializare și aplicațiile de navigare) care merită, în opinia sa, în această fază o atenție deosebită din partea Comisiei și cât mai multe dintre intervențiile practice promovate mai sus. Aceste trei domenii sunt discutate pe larg în continuare. |
| --- | --- |

55.

AEPD a identificat diferite domenii (RFID, rețelele de socializare și aplicațiile de navigare) care merită, în opinia sa, în această fază o atenție deosebită din partea Comisiei și cât mai multe dintre intervențiile practice promovate mai sus. Aceste trei domenii sunt discutate pe larg în continuare.

V.   IDENTIFICAREA PRIN RADIOFRECVENȚĂ – RFID

| 56. | Etichetele RFID pot fi integrate în obiecte, animale și persoane. Acestea pot fi folosite pentru colectarea și stocarea unor date cu caracter personal precum fișele medicale pentru urmărirea deplasării persoanelor sau pentru realizarea profilului lor comportamental în diferite scopuri. Aceasta se poate realiza fără ca persoana să fie conștientă de acest lucru (28). |
| --- | --- |

56.

Etichetele RFID pot fi integrate în obiecte, animale și persoane. Acestea pot fi folosite pentru colectarea și stocarea unor date cu caracter personal precum fișele medicale pentru urmărirea deplasării persoanelor sau pentru realizarea profilului lor comportamental în diferite scopuri. Aceasta se poate realiza fără ca persoana să fie conștientă de acest lucru (28).

| 57. | Garanțiile eficiente privind protecția datelor, confidențialitatea și toate dimensiunile etice asociate sunt esențiale pentru încrederea publică în RFID și într-un viitor internet al obiectelor. Numai atunci tehnologia poate oferi numeroasele sale beneficii economice și sociale. |
| --- | --- |

57.

Garanțiile eficiente privind protecția datelor, confidențialitatea și toate dimensiunile etice asociate sunt esențiale pentru încrederea publică în RFID și într-un viitor internet al obiectelor. Numai atunci tehnologia poate oferi numeroasele sale beneficii economice și sociale.

V.1.   Lacunele cadrului juridic aplicabil privind protecția datelor

| 58. | Directiva privind protecția datelor și Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic sunt aplicabile colectării de date prin intermediul aplicațiilor RFID (29). Acestea solicită, printre altele, instituirea unor garanții adecvate pentru operarea aplicațiilor RFID (30). |
| --- | --- |

58.

Directiva privind protecția datelor și Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic sunt aplicabile colectării de date prin intermediul aplicațiilor RFID (29). Acestea solicită, printre altele, instituirea unor garanții adecvate pentru operarea aplicațiilor RFID (30).

| 59. | Cu toate acestea, cadrul juridic nu tratează în întregime toate preocupările legate de protecția datelor și confidențialitate pe care le implică utilizarea acestei tehnologii. Aceasta pentru că directivele nu sunt suficient de detaliate în ceea ce privește tipul de garanții care ar trebui puse în aplicare pentru aplicațiile RFID. Normele existente trebuie completate cu norme suplimentare care să impună garanții specifice, în special obligativitatea ca tehnologia RFID să includă soluții tehnice (confidențialitate prin concepție). Acest fapt este valabil în cazul etichetelor care stochează informații personale, care ar trebui să fie prevăzute cu comenzi de întrerupere și în cazul utilizării criptografiei pentru etichetele care stochează anumite tipuri de informații personale. |
| --- | --- |

59.

Cu toate acestea, cadrul juridic nu tratează în întregime toate preocupările legate de protecția datelor și confidențialitate pe care le implică utilizarea acestei tehnologii. Aceasta pentru că directivele nu sunt suficient de detaliate în ceea ce privește tipul de garanții care ar trebui puse în aplicare pentru aplicațiile RFID. Normele existente trebuie completate cu norme suplimentare care să impună garanții specifice, în special obligativitatea ca tehnologia RFID să includă soluții tehnice (confidențialitate prin concepție). Acest fapt este valabil în cazul etichetelor care stochează informații personale, care ar trebui să fie prevăzute cu comenzi de întrerupere și în cazul utilizării criptografiei pentru etichetele care stochează anumite tipuri de informații personale.

V.2.   Auto-reglementarea ca prim pas

| 60. | În martie 2007, Comisia a adoptat o comunicare (31) prin care recunoștea, printre altele, necesitatea elaborării unor orientări detaliate privind aplicarea practică a RFID și oportunitatea adoptării unor criterii de proiectare în vederea evitării riscurilor pentru confidențialitate și securitate. |
| --- | --- |

60.

În martie 2007, Comisia a adoptat o comunicare (31) prin care recunoștea, printre altele, necesitatea elaborării unor orientări detaliate privind aplicarea practică a RFID și oportunitatea adoptării unor criterii de proiectare în vederea evitării riscurilor pentru confidențialitate și securitate.

| 61. | Pentru atingerea acestor obiective, Comisia a adoptat, în mai 2009, o recomandare privind aplicarea principiilor confidențialității și protecției datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență (32). În aplicațiile RFID cu amănuntul, etichetele trebuie dezactivate la punctul de vânzare, exceptând făcând cazul în care persoanele și-au dat acordul. Acest fapt este valabil în cazul în care o evaluare a impactului asupra confidențialității și protecției datelor nu poate demonstra că etichetele nu reprezintă o posibilă amenințare pentru confidențialitate sau pentru protecția datelor cu caracter personal, caz în care ele ar rămâne operaționale după trecerea de punctul de vânzare, dacă persoanele nu și-au retras permisiunea în mod gratuit. |
| --- | --- |

61.

Pentru atingerea acestor obiective, Comisia a adoptat, în mai 2009, o recomandare privind aplicarea principiilor confidențialității și protecției datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență (32). În aplicațiile RFID cu amănuntul, etichetele trebuie dezactivate la punctul de vânzare, exceptând făcând cazul în care persoanele și-au dat acordul. Acest fapt este valabil în cazul în care o evaluare a impactului asupra confidențialității și protecției datelor nu poate demonstra că etichetele nu reprezintă o posibilă amenințare pentru confidențialitate sau pentru protecția datelor cu caracter personal, caz în care ele ar rămâne operaționale după trecerea de punctul de vânzare, dacă persoanele nu și-au retras permisiunea în mod gratuit.

| 62. | AEPD se declară de acord cu abordarea Comisiei de a utiliza instrumente de auto-reglementare. Cu toate acestea, așa cum este prezentat pe larg în cele ce urmează, este posibil ca auto-reglementarea să nu aducă rezultatele preconizate; în consecință, AEPD solicită Comisiei să fie pregătită să adopte măsuri alternative. |
| --- | --- |

62.

AEPD se declară de acord cu abordarea Comisiei de a utiliza instrumente de auto-reglementare. Cu toate acestea, așa cum este prezentat pe larg în cele ce urmează, este posibil ca auto-reglementarea să nu aducă rezultatele preconizate; în consecință, AEPD solicită Comisiei să fie pregătită să adopte măsuri alternative.

V.3.   Domenii de interes și măsurile suplimentare posibile în cazul în care auto-reglementarea nu dă rezultate

| 63. | AEPD este preocupată de faptul că organizațiile care utilizează aplicații RFID în sectorul comerțului cu amănuntul ar putea să nu țină seama de posibilitatea ca etichetele RFID să fie monitorizate de părți terțe nedorite. Această monitorizare ar putea dezvălui datele cu caracter personal stocate în etichetă (dacă este cazul), dar ar putea, în același timp, oferi posibilitatea unei terțe părți să urmărească sau să recunoască o persoană în timp prin simpla utilizare a identificatorilor unici conținuți de una sau mai multe etichete purtate de persoana respectivă, într-un mediu care ar putea fi chiar în afara perimetrului operațional al aplicației RFID. Un alt factor de îngrijorare pentru AEPD este faptul că operatorii aplicațiilor RFID ar putea fi tentați să se bazeze nejustificat pe excepție, lăsând astfel eticheta operațională după trecerea de punctul de vânzare. |
| --- | --- |

63.

AEPD este preocupată de faptul că organizațiile care utilizează aplicații RFID în sectorul comerțului cu amănuntul ar putea să nu țină seama de posibilitatea ca etichetele RFID să fie monitorizate de părți terțe nedorite. Această monitorizare ar putea dezvălui datele cu caracter personal stocate în etichetă (dacă este cazul), dar ar putea, în același timp, oferi posibilitatea unei terțe părți să urmărească sau să recunoască o persoană în timp prin simpla utilizare a identificatorilor unici conținuți de una sau mai multe etichete purtate de persoana respectivă, într-un mediu care ar putea fi chiar în afara perimetrului operațional al aplicației RFID. Un alt factor de îngrijorare pentru AEPD este faptul că operatorii aplicațiilor RFID ar putea fi tentați să se bazeze nejustificat pe excepție, lăsând astfel eticheta operațională după trecerea de punctul de vânzare.

| 64. | Dacă se întâmplă acest lucru, ar putea fi prea târziu pentru diminuarea riscurilor pentru confidențialitate și protecția datelor persoanelor, acestea putând fi deja afectate. În plus, având în vedere natura auto-reglementării, autoritățile naționale de aplicare a legii ar putea avea o poziție de inferioritate atunci când solicită organizațiilor care utilizează aplicații RFID să aplice măsuri specifice privind confidențialitatea prin concepție. |
| --- | --- |

64.

Dacă se întâmplă acest lucru, ar putea fi prea târziu pentru diminuarea riscurilor pentru confidențialitate și protecția datelor persoanelor, acestea putând fi deja afectate. În plus, având în vedere natura auto-reglementării, autoritățile naționale de aplicare a legii ar putea avea o poziție de inferioritate atunci când solicită organizațiilor care utilizează aplicații RFID să aplice măsuri specifice privind confidențialitatea prin concepție.

| 65. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD solicită Comisiei să fie pregătită să propună instrumente legislative de reglementare a principalelor aspecte ale utilizării RFID în cazul în care punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic existent eșuează. Evaluarea Comisiei nu ar trebui amânată în mod nejustificat; amânarea ar constitui un risc pentru persoane și ar fi contraproductivă pentru industrie, deoarece incertitudinile juridice sunt prea mari, iar remedierea unor probleme vechi este posibil să fie mai dificilă și mai costisitoare. |
| --- | --- |

65.

Având în vedere cele de mai sus, AEPD solicită Comisiei să fie pregătită să propună instrumente legislative de reglementare a principalelor aspecte ale utilizării RFID în cazul în care punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic existent eșuează. Evaluarea Comisiei nu ar trebui amânată în mod nejustificat; amânarea ar constitui un risc pentru persoane și ar fi contraproductivă pentru industrie, deoarece incertitudinile juridice sunt prea mari, iar remedierea unor probleme vechi este posibil să fie mai dificilă și mai costisitoare.

| 66. | În cadrul măsurilor care ar trebui propuse, AEPD recomandă să se aibă în vedere principiul consimțământului prealabil explicit („opt-in principle”) la punctul de vânzare, conform căruia toate etichetele RFID aplicate pe produsele de larg consum ar fi dezactivate în mod implicit la punctul de vânzare. Este posibil ca specificarea de către Comisie a unei tehnologii concrete care trebuie utilizată să nu fie necesară sau adecvată. În schimb, dreptul Uniunii trebuie să stabilească obligația legală de a obține consimțământul prealabil explicit, lăsându-le operatorilor libertatea de a decide modalitățile de a îndeplini această cerință. |
| --- | --- |

66.

În cadrul măsurilor care ar trebui propuse, AEPD recomandă să se aibă în vedere principiul consimțământului prealabil explicit („opt-in principle”) la punctul de vânzare, conform căruia toate etichetele RFID aplicate pe produsele de larg consum ar fi dezactivate în mod implicit la punctul de vânzare. Este posibil ca specificarea de către Comisie a unei tehnologii concrete care trebuie utilizată să nu fie necesară sau adecvată. În schimb, dreptul Uniunii trebuie să stabilească obligația legală de a obține consimțământul prealabil explicit, lăsându-le operatorilor libertatea de a decide modalitățile de a îndeplini această cerință.

V.4.   Alte aspecte care trebuie luate în considerare: guvernanța internetului obiectelor

| 67. | Informațiile furnizate de etichetele RFID – de exemplu, informațiile legate de produse – pot fi în cele din urmă interconectate într-o rețea globală a unei infrastructuri de comunicații. Aceasta este, de obicei, denumită „internetul obiectelor”. Se pune problema protecției datelor/confidențialității, deoarece obiectele din lumea reală pot fi identificate prin intermediul etichetelor RFID care, pe lângă informațiile legate de produs, pot include date cu caracter personal. |
| --- | --- |

67.

Informațiile furnizate de etichetele RFID – de exemplu, informațiile legate de produse – pot fi în cele din urmă interconectate într-o rețea globală a unei infrastructuri de comunicații. Aceasta este, de obicei, denumită „internetul obiectelor”. Se pune problema protecției datelor/confidențialității, deoarece obiectele din lumea reală pot fi identificate prin intermediul etichetelor RFID care, pe lângă informațiile legate de produs, pot include date cu caracter personal.

| 68. | Există numeroase întrebări deschise cu privire la autoritatea care va gestiona stocarea informațiilor legate de produsele marcate. Cum va fi organizată? Cine va avea acces la ele? În iunie 2009, Comisia a adoptat o comunicare cu privire la internetul obiectelor (33) care a identificat în mod explicit posibilele probleme legate de protecția datelor și confidențialitate ale acestui fenomen. |
| --- | --- |

68.

Există numeroase întrebări deschise cu privire la autoritatea care va gestiona stocarea informațiilor legate de produsele marcate. Cum va fi organizată? Cine va avea acces la ele? În iunie 2009, Comisia a adoptat o comunicare cu privire la internetul obiectelor (33) care a identificat în mod explicit posibilele probleme legate de protecția datelor și confidențialitate ale acestui fenomen.

| 69. | AEPD ar dori să sublinieze câteva dintre aspectele puse în discuție în această comunicare, care, în opinia sa, ar trebui tratate cu atenție deosebită pe măsură ce internetul obiectelor ia amploare. În primul rând, necesitatea unei arhitecturi descentralizate ar putea facilita responsabilitatea și aplicabilitatea cadrului juridic al UE. În al doilea rând, ar trebui păstrat, în măsura posibilului, dreptul persoanelor fizice de a nu fi urmărite. Cu alte cuvinte, ar trebui să existe foarte puține cazuri de persoane urmărite prin intermediul etichetelor RFID fără consimțământul lor. Consimțământul ar trebui să fie explicit. Acest fapt este, de obicei, denumit „tăcerea cipurilor” și dreptul de a fi lăsat în pace. În ultimul rând, internetul obiectelor ar trebui conceput având în vedere principiul director al confidențialității prin concepție. De exemplu, acest lucru impune ca aplicațiile RFID concrete prevăzute cu mecanisme încorporate pentru a oferi utilizatorilor controlul să fie concepute cu setări confidențialitate prestabilite. |
| --- | --- |

69.

AEPD ar dori să sublinieze câteva dintre aspectele puse în discuție în această comunicare, care, în opinia sa, ar trebui tratate cu atenție deosebită pe măsură ce internetul obiectelor ia amploare. În primul rând, necesitatea unei arhitecturi descentralizate ar putea facilita responsabilitatea și aplicabilitatea cadrului juridic al UE. În al doilea rând, ar trebui păstrat, în măsura posibilului, dreptul persoanelor fizice de a nu fi urmărite. Cu alte cuvinte, ar trebui să existe foarte puține cazuri de persoane urmărite prin intermediul etichetelor RFID fără consimțământul lor. Consimțământul ar trebui să fie explicit. Acest fapt este, de obicei, denumit „tăcerea cipurilor” și dreptul de a fi lăsat în pace. În ultimul rând, internetul obiectelor ar trebui conceput având în vedere principiul director al confidențialității prin concepție. De exemplu, acest lucru impune ca aplicațiile RFID concrete prevăzute cu mecanisme încorporate pentru a oferi utilizatorilor controlul să fie concepute cu setări confidențialitate prestabilite.

| 70. | AEPD se așteaptă să fie consultată pe măsură ce Comisia pune în aplicare acțiunile prevăzute în comunicare, în special în ceea ce privește redactarea Comunicării privind confidențialitatea și încrederea într-o societate informațională ubicuă. |
| --- | --- |

70.

AEPD se așteaptă să fie consultată pe măsură ce Comisia pune în aplicare acțiunile prevăzute în comunicare, în special în ceea ce privește redactarea Comunicării privind confidențialitatea și încrederea într-o societate informațională ubicuă.

VI.   REȚELELE DE SOCIALIZARE ȘI NECESITATEA UNOR SETĂRI DE CONFIDENȚIALITATE PRESTABILITE

| 71. | Rețelele de socializare sunt „pe val” și par să fi depășit în popularitate e-mailul. Acestea pun în legătură persoane cu interese și/sau activități similare. Persoanele fizice își pot publica profilurile on-line și pot face schimb de fișiere media, cum ar fi filme, fotografii sau muzică, precum și profilurile profesionale. |
| --- | --- |

71.

Rețelele de socializare sunt „pe val” și par să fi depășit în popularitate e-mailul. Acestea pun în legătură persoane cu interese și/sau activități similare. Persoanele fizice își pot publica profilurile on-line și pot face schimb de fișiere media, cum ar fi filme, fotografii sau muzică, precum și profilurile profesionale.

| 72. | Tinerii au adoptat rapid rețelele de socializare, iar această tendință continuă. În ultimii ani, vârsta medie a utilizatorilor de internet din Europa a scăzut: copii de 9-10 ani se conectează acum de câteva ori pe săptămână; cei de 12-14 ani intră on-line în fiecare zi, adesea între o oră și trei ore. |
| --- | --- |

72.

Tinerii au adoptat rapid rețelele de socializare, iar această tendință continuă. În ultimii ani, vârsta medie a utilizatorilor de internet din Europa a scăzut: copii de 9-10 ani se conectează acum de câteva ori pe săptămână; cei de 12-14 ani intră on-line în fiecare zi, adesea între o oră și trei ore.

VI.1.   Rețelele de socializare și cadrul juridic aplicabil privind protecția datelor și confidențialitatea

| 73. | Dezvoltarea rețelelor de socializare le-a permis utilizatorilor să încarce pe internet informații despre ei și despre terți. În acest sens, în conformitate cu Grupul de lucru al articolului 29 (34), utilizatorii de internet acționează în calitate de operatori de date în sensul articolului 2 litera (d) din Directiva privind protecția datelor pentru datele pe care le încarcă (35). Cu toate acestea, cel mai adesea, această prelucrare se încadrează la excepția privind activitățile domestice prevăzută la articolul 3 alineatul (2) din directivă. În același timp, serviciile de socializare sunt considerate operatori de date în măsura în care asigură mijloacele de prelucrare a datelor utilizatorilor și toate serviciile de bază legate de managementul utilizatorilor (de exemplu, înregistrarea și ștergerea conturilor). |
| --- | --- |

73.

Dezvoltarea rețelelor de socializare le-a permis utilizatorilor să încarce pe internet informații despre ei și despre terți. În acest sens, în conformitate cu Grupul de lucru al articolului 29 (34), utilizatorii de internet acționează în calitate de operatori de date în sensul articolului 2 litera (d) din Directiva privind protecția datelor pentru datele pe care le încarcă (35). Cu toate acestea, cel mai adesea, această prelucrare se încadrează la excepția privind activitățile domestice prevăzută la articolul 3 alineatul (2) din directivă. În același timp, serviciile de socializare sunt considerate operatori de date în măsura în care asigură mijloacele de prelucrare a datelor utilizatorilor și toate serviciile de bază legate de managementul utilizatorilor (de exemplu, înregistrarea și ștergerea conturilor).

| 74. | Din punct de vedere juridic, aceasta înseamnă că utilizatorii de internet și serviciile de socializare dețin responsabilitatea comună în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în calitate de „operatori de date”, în sensul articolului 2 litera (d) din directivă, deși nu în aceeași măsură și având obligații diferite. |
| --- | --- |

74.

Din punct de vedere juridic, aceasta înseamnă că utilizatorii de internet și serviciile de socializare dețin responsabilitatea comună în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în calitate de „operatori de date”, în sensul articolului 2 litera (d) din directivă, deși nu în aceeași măsură și având obligații diferite.

| 75. | În consecință, utilizatorii ar trebui să știe și să înțeleagă că prin prelucrarea informațiilor lor personale și ale altora, se supun prevederilor legislației UE privind protecția datelor care impune, printre altele, obținerea consimțământului în cunoștință de cauză al persoanelor ale căror informații sunt încărcate și acordarea dreptului de rectificare, obiecție etc. persoanelor în cauză. În mod similar, serviciile de socializare trebuie, printre altele, să pună în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate, în vederea prevenirii prelucrării neautorizate, luând în considerare riscurile pe care le prezintă prelucrarea și natura datelor. Aceasta înseamnă astfel că serviciile de socializare ar trebui să asigure setări de confidențialitate prestabilite, inclusiv setări care limitează accesarea profilului la propriile contacte selectate de utilizator. Setările ar trebui, de asemenea, să necesite consimțământul utilizatorului înainte ca un profil să devină accesibil unor părți terțe, iar profilurile al căror acces este restricționat nu ar trebui să poată fi găsite prin utilizarea unor motoare de căutare interne. |
| --- | --- |

75.

În consecință, utilizatorii ar trebui să știe și să înțeleagă că prin prelucrarea informațiilor lor personale și ale altora, se supun prevederilor legislației UE privind protecția datelor care impune, printre altele, obținerea consimțământului în cunoștință de cauză al persoanelor ale căror informații sunt încărcate și acordarea dreptului de rectificare, obiecție etc. persoanelor în cauză. În mod similar, serviciile de socializare trebuie, printre altele, să pună în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate, în vederea prevenirii prelucrării neautorizate, luând în considerare riscurile pe care le prezintă prelucrarea și natura datelor. Aceasta înseamnă astfel că serviciile de socializare ar trebui să asigure setări de confidențialitate prestabilite, inclusiv setări care limitează accesarea profilului la propriile contacte selectate de utilizator. Setările ar trebui, de asemenea, să necesite consimțământul utilizatorului înainte ca un profil să devină accesibil unor părți terțe, iar profilurile al căror acces este restricționat nu ar trebui să poată fi găsite prin utilizarea unor motoare de căutare interne.

| 76. | Din păcate, există o diferență între cerințele legale și respectarea lor efectivă. În timp ce, din punct de vedere juridic, utilizatorii de internet sunt considerați operatori de date și trebuie să se supună cadrului juridic UE privind protecția datelor și confidențialitatea, în realitate, aceștia nu sunt de multe ori conștienți de acest rol. În termeni generali, aceștia nu înțeleg că prelucrează date cu caracter personal și că publicarea acestor informații implică riscuri pentru confidențialitate și protecția datelor. Tinerii, în special, publică on-line informații subestimând consecințele pentru ei și pentru alții, de exemplu, în contextul înscrierii ulterioare în cadrul unor instituții de învățământ sau al depunerii candidaturii pentru anumite posturi. |
| --- | --- |

76.

Din păcate, există o diferență între cerințele legale și respectarea lor efectivă. În timp ce, din punct de vedere juridic, utilizatorii de internet sunt considerați operatori de date și trebuie să se supună cadrului juridic UE privind protecția datelor și confidențialitatea, în realitate, aceștia nu sunt de multe ori conștienți de acest rol. În termeni generali, aceștia nu înțeleg că prelucrează date cu caracter personal și că publicarea acestor informații implică riscuri pentru confidențialitate și protecția datelor. Tinerii, în special, publică on-line informații subestimând consecințele pentru ei și pentru alții, de exemplu, în contextul înscrierii ulterioare în cadrul unor instituții de învățământ sau al depunerii candidaturii pentru anumite posturi.

| 77. | În același timp, furnizorii de rețele de socializare preselectează adesea setările implicite pe baza opțiunilor de neparticipare, facilitând astfel dezvăluirea informațiilor personale. Unele setări permit vizualizarea implicită a profilurilor prin intermediul unor motoare de căutare obișnuite. Ne punem astfel întrebarea dacă persoanele și-au dat, într-adevăr, consimțământul în ceea ce privește divulgarea acestor informații și dacă rețelele de socializare respectă articolul 17 din directivă (descris mai sus), care îi obligă să pună în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru prevenirea prelucrării neautorizate. |
| --- | --- |

77.

În același timp, furnizorii de rețele de socializare preselectează adesea setările implicite pe baza opțiunilor de neparticipare, facilitând astfel dezvăluirea informațiilor personale. Unele setări permit vizualizarea implicită a profilurilor prin intermediul unor motoare de căutare obișnuite. Ne punem astfel întrebarea dacă persoanele și-au dat, într-adevăr, consimțământul în ceea ce privește divulgarea acestor informații și dacă rețelele de socializare respectă articolul 17 din directivă (descris mai sus), care îi obligă să pună în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru prevenirea prelucrării neautorizate.

VI.2.   Riscurile generate de rețelele de socializare și acțiunile sugerate în vederea abordării lor

| 78. | Din cele prezentate mai sus rezultă o creștere a riscului asupra confidențialității și protecției datelor unei persoane. Utilizatorii de internet și cei ale căror date au fost încărcate pe internet sunt expuși unor încălcări flagrante ale confidențialității și ale protecției datelor. |
| --- | --- |

78.

Din cele prezentate mai sus rezultă o creștere a riscului asupra confidențialității și protecției datelor unei persoane. Utilizatorii de internet și cei ale căror date au fost încărcate pe internet sunt expuși unor încălcări flagrante ale confidențialității și ale protecției datelor.

| 79. | În acest context, Comisia ar trebui să analizeze măsurile care trebuie și pot fi adoptate pentru remedierea acestei situații. Acest aviz nu oferă un răspuns cuprinzător la această problemă, ci prezintă o serie de sugestii în vederea analizării ulterioare. |
| --- | --- |

79.

În acest context, Comisia ar trebui să analizeze măsurile care trebuie și pot fi adoptate pentru remedierea acestei situații. Acest aviz nu oferă un răspuns cuprinzător la această problemă, ci prezintă o serie de sugestii în vederea analizării ulterioare.

Investirea în educarea utilizatorilor de internet

| 80. | Prima sugestie se referă la investirea în educarea utilizatorilor. În acest sens, instituțiile UE și autoritățile naționale ar trebui să investească în educarea și creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește amenințările pe care le prezintă site-urile rețelelor de socializare. De exemplu, DG Societatea Informațională și Media administrează Programul pentru un internet mai sigur, menit să responsabilizeze și să protejeze copiii și tinerii, de exemplu, prin activitățile de sensibilizare (36). De curând, instituțiile UE au lansat campania „Gândește-te înainte să postezi” („Think before you post”) cu scopul de a crește gradul de conștientizare a riscurilor pe care le implică dezvăluirea informațiilor personale unor străini. |
| --- | --- |

80.

Prima sugestie se referă la investirea în educarea utilizatorilor. În acest sens, instituțiile UE și autoritățile naționale ar trebui să investească în educarea și creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește amenințările pe care le prezintă site-urile rețelelor de socializare. De exemplu, DG Societatea Informațională și Media administrează Programul pentru un internet mai sigur, menit să responsabilizeze și să protejeze copiii și tinerii, de exemplu, prin activitățile de sensibilizare (36). De curând, instituțiile UE au lansat campania „Gândește-te înainte să postezi” („Think before you post”) cu scopul de a crește gradul de conștientizare a riscurilor pe care le implică dezvăluirea informațiilor personale unor străini.

| 81. | AEPD încurajează Comisia să sprijine în continuare acest tip de activitate. Totuși, și furnizorii de rețele de socializare ar trebui să joace un rol activ în acest sens, având în vedere că au o responsabilitate legală și socială în ceea ce privește educarea utilizatorilor cu privire la modul de utilizare a serviciilor lor în mod sigur și cu respectarea confidențialității. |
| --- | --- |

81.

AEPD încurajează Comisia să sprijine în continuare acest tip de activitate. Totuși, și furnizorii de rețele de socializare ar trebui să joace un rol activ în acest sens, având în vedere că au o responsabilitate legală și socială în ceea ce privește educarea utilizatorilor cu privire la modul de utilizare a serviciilor lor în mod sigur și cu respectarea confidențialității.

| 82. | Astfel cum se descrie mai sus, atunci când se postează informații pe rețelele de socializare, acestea pot fi disponibile implicit prin diverse alte moduri. De exemplu, informațiile pot fi disponibile publicului larg, inclusiv motoarelor de căutare, care le pot repertoriza și furniza astfel link-uri directe către ele. Pe de altă parte, informațiile pot fi limitate doar la „prieteni selectați” sau pot fi complet confidențiale. Evident, permisiunea de a accesa profilul și terminologia utilizată pot varia de la un site la altul. |
| --- | --- |

82.

Astfel cum se descrie mai sus, atunci când se postează informații pe rețelele de socializare, acestea pot fi disponibile implicit prin diverse alte moduri. De exemplu, informațiile pot fi disponibile publicului larg, inclusiv motoarelor de căutare, care le pot repertoriza și furniza astfel link-uri directe către ele. Pe de altă parte, informațiile pot fi limitate doar la „prieteni selectați” sau pot fi complet confidențiale. Evident, permisiunea de a accesa profilul și terminologia utilizată pot varia de la un site la altul.

| 83. | Cu toate acestea, așa cum s-a subliniat mai sus, foarte puțini utilizatori ai serviciilor de socializare știu cum să controleze accesul la informațiile pe care le postează, ca să nu mai vorbim de modul în care pot fi modificate setările de confidențialitate prestabilite. Setările de confidențialitate rămân, de obicei, neschimbate deoarece utilizatorii nu cunosc implicațiile nemodificării lor sau nu știu cum să facă acest lucru. Astfel, cel mai adesea, nemodificarea setărilor de confidențialitate nu înseamnă că persoanele fizice au luat o decizie în cunoștință de cauză atunci când au acceptat să își publice informațiile. În acest context, este deosebit de important ca părțile terțe, cum ar fi motoarele de căutare, să nu ofere link-uri către profiluri individuale, presupunând că utilizatorii și-au dat implicit consimțământul (având în vedere că nu și-au modificat setările de confidențialitate) ca informațiile lor să fie puse la dispoziție fără restricții. |
| --- | --- |

83.

Cu toate acestea, așa cum s-a subliniat mai sus, foarte puțini utilizatori ai serviciilor de socializare știu cum să controleze accesul la informațiile pe care le postează, ca să nu mai vorbim de modul în care pot fi modificate setările de confidențialitate prestabilite. Setările de confidențialitate rămân, de obicei, neschimbate deoarece utilizatorii nu cunosc implicațiile nemodificării lor sau nu știu cum să facă acest lucru. Astfel, cel mai adesea, nemodificarea setărilor de confidențialitate nu înseamnă că persoanele fizice au luat o decizie în cunoștință de cauză atunci când au acceptat să își publice informațiile. În acest context, este deosebit de important ca părțile terțe, cum ar fi motoarele de căutare, să nu ofere link-uri către profiluri individuale, presupunând că utilizatorii și-au dat implicit consimțământul (având în vedere că nu și-au modificat setările de confidențialitate) ca informațiile lor să fie puse la dispoziție fără restricții.

| 84. | Deși educarea utilizatorilor poate ajuta la remedierea acestei situații, nu poate funcționa singură. Așa cum recomandă Grupul de lucru al articolului 29 în avizul său privind rețelele de socializare, furnizorii de rețele de socializare ar trebui să ofere setări de confidențialitate implicite gratuite. Astfel, utilizatorii ar conștientiza mai bine acțiunile lor și ar putea să ia decizii mai bune legate de măsura în care doresc să ofere informații și cui. |
| --- | --- |

84.

Deși educarea utilizatorilor poate ajuta la remedierea acestei situații, nu poate funcționa singură. Așa cum recomandă Grupul de lucru al articolului 29 în avizul său privind rețelele de socializare, furnizorii de rețele de socializare ar trebui să ofere setări de confidențialitate implicite gratuite. Astfel, utilizatorii ar conștientiza mai bine acțiunile lor și ar putea să ia decizii mai bune legate de măsura în care doresc să ofere informații și cui.

Rolul auto-reglementării

| 85. | Comisia a încheiat un acord cu 20 de furnizori de rețele de socializare, cunoscut sub denumirea de „Principii pentru rețele de socializare mai sigure în UE” (37). Obiectivul acordului îl reprezintă îmbunătățirea siguranței minorilor atunci când utilizează site-urile de socializare din Europa. Aceste principii includ multe dintre cerințele rezultate din aplicarea cadrului juridic privind protecția datelor descris mai sus, de exemplu, condiția de a pune la dispoziția utilizatorilor instrumente și tehnologie pentru a asigura posibilitatea acestora de a controla utilizarea și difuzarea informațiilor lor personale. Acordul include, de asemenea, necesitatea de a asigura setări de confidențialitate prestabilite. |
| --- | --- |

85.

Comisia a încheiat un acord cu 20 de furnizori de rețele de socializare, cunoscut sub denumirea de „Principii pentru rețele de socializare mai sigure în UE” (37). Obiectivul acordului îl reprezintă îmbunătățirea siguranței minorilor atunci când utilizează site-urile de socializare din Europa. Aceste principii includ multe dintre cerințele rezultate din aplicarea cadrului juridic privind protecția datelor descris mai sus, de exemplu, condiția de a pune la dispoziția utilizatorilor instrumente și tehnologie pentru a asigura posibilitatea acestora de a controla utilizarea și difuzarea informațiilor lor personale. Acordul include, de asemenea, necesitatea de a asigura setări de confidențialitate prestabilite.

| 86. | La începutul lunii ianuarie 2010, Comisia a făcut cunoscute concluziile unui raport de evaluare a punerii în aplicare a principiilor (38). AEPD este preocupată de faptul că acest raport arată că au fost adoptate prea puține măsuri. De exemplu, raportul a constatat probleme legate de comunicarea măsurilor și instrumentelor de securitate disponibile pe site-uri. De asemenea, a constatat că mai puțin de jumătate dintre semnatarii acordului limitează accesul la profilurile minorilor numai la prietenii acestora. |
| --- | --- |

86.

La începutul lunii ianuarie 2010, Comisia a făcut cunoscute concluziile unui raport de evaluare a punerii în aplicare a principiilor (38). AEPD este preocupată de faptul că acest raport arată că au fost adoptate prea puține măsuri. De exemplu, raportul a constatat probleme legate de comunicarea măsurilor și instrumentelor de securitate disponibile pe site-uri. De asemenea, a constatat că mai puțin de jumătate dintre semnatarii acordului limitează accesul la profilurile minorilor numai la prietenii acestora.

Necesitatea unor setări de confidențialitate prestabilite obligatorii

| 87. | În acest context, problema-cheie o reprezintă necesitatea adoptării unor măsuri politice suplimentare pentru a garanta că serviciile rețelelor de socializare includ setări de confidențialitate prestabilite. Această chestiune a fost pusă în discuție de fostul comisar pentru societatea informațională Viviane Reding, care a subliniat că adoptarea unei legislații în acest sens poate fi necesară (39). În aceeași ordine de idei, Comitetul Economic și Social European a afirmat că, pe lângă auto-reglementare, legea ar trebui să impună standarde minime de protecție (40). |
| --- | --- |

87.

În acest context, problema-cheie o reprezintă necesitatea adoptării unor măsuri politice suplimentare pentru a garanta că serviciile rețelelor de socializare includ setări de confidențialitate prestabilite. Această chestiune a fost pusă în discuție de fostul comisar pentru societatea informațională Viviane Reding, care a subliniat că adoptarea unei legislații în acest sens poate fi necesară (39). În aceeași ordine de idei, Comitetul Economic și Social European a afirmat că, pe lângă auto-reglementare, legea ar trebui să impună standarde minime de protecție (40).

| 88. | Așa cum s-a arătat mai sus, obligația furnizorilor de rețele de socializare de a pune în aplicare setări de confidențialitate prestabilite poate rezulta indirect din articolul 17 al Directivei privind protecția datelor (41), care îi obligă pe operatorii de date să ia măsurile tehnice și organizatorice adecvate („atât în momentul proiectării sistemului de prelucrare, cât și în cel al prelucrării în sine”), pentru a menține securitatea și a preveni prelucrarea neautorizată, ținând seama de riscurile reprezentate de prelucrare și de natura datelor. |
| --- | --- |

88.

Așa cum s-a arătat mai sus, obligația furnizorilor de rețele de socializare de a pune în aplicare setări de confidențialitate prestabilite poate rezulta indirect din articolul 17 al Directivei privind protecția datelor (41), care îi obligă pe operatorii de date să ia măsurile tehnice și organizatorice adecvate („atât în momentul proiectării sistemului de prelucrare, cât și în cel al prelucrării în sine”), pentru a menține securitatea și a preveni prelucrarea neautorizată, ținând seama de riscurile reprezentate de prelucrare și de natura datelor.

| 89. | Cu toate acestea, acest articol este mult prea general și, în acest context, nu are un caracter specific. Acesta nu precizează în mod clar ce se înțelege prin măsuri tehnice și organizatorice adecvate în contextul rețelelor de socializare. Astfel, situația actuală este una de insecuritate juridică, care cauzează probleme atât autorităților de reglementare, cât și persoanelor fizice, a căror confidențialitate și ale căror date personale nu sunt complet protejate. |
| --- | --- |

89.

Cu toate acestea, acest articol este mult prea general și, în acest context, nu are un caracter specific. Acesta nu precizează în mod clar ce se înțelege prin măsuri tehnice și organizatorice adecvate în contextul rețelelor de socializare. Astfel, situația actuală este una de insecuritate juridică, care cauzează probleme atât autorităților de reglementare, cât și persoanelor fizice, a căror confidențialitate și ale căror date personale nu sunt complet protejate.

| 90. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD solicită Comisiei să elaboreze o legislație care să includă, cel puțin, obligația generală de utilizare a setărilor de confidențialitate, alături de alte cerințe mai exacte:






  (a) | să prevadă setări care să limiteze accesul la profilurile utilizatorilor la propriile contacte auto-selectate. Setările ar trebui, de asemenea, să necesite consimțământul utilizatorului înainte ca profilul său să fie accesibil unor părți terțe; |
| --- | --- | --- |

90.

Având în vedere cele de mai sus, AEPD solicită Comisiei să elaboreze o legislație care să includă, cel puțin, obligația generală de utilizare a setărilor de confidențialitate, alături de alte cerințe mai exacte:

(a)

să prevadă setări care să limiteze accesul la profilurile utilizatorilor la propriile contacte auto-selectate. Setările ar trebui, de asemenea, să necesite consimțământul utilizatorului înainte ca profilul său să fie accesibil unor părți terțe;

| (b) | să prevadă ca profilurile cu acces restricționat să nu poată fi descoperite prin utilizarea unor motoare de căutare interne/externe. |
| --- | --- |

(b)

să prevadă ca profilurile cu acces restricționat să nu poată fi descoperite prin utilizarea unor motoare de căutare interne/externe.

| 91. | Pe lângă prevederea unor setări de confidențialitate prestabilite obligatorii, rămâne întrebarea dacă ar fi adecvat să se adopte unele măsuri specifice suplimentare privind protecția datelor și alte măsuri (de exemplu, legate de protecția minorilor). Se pune astfel problema mai generală dacă ar fi adecvat să se creeze un cadru specific pentru aceste tipuri de servicii, care, pe lângă prevederea unor setări de confidențialitate obligatorii, ar reglementa și alte aspecte. AEPD solicită Comisiei să ia în considerare această problemă. |
| --- | --- |

91.

Pe lângă prevederea unor setări de confidențialitate prestabilite obligatorii, rămâne întrebarea dacă ar fi adecvat să se adopte unele măsuri specifice suplimentare privind protecția datelor și alte măsuri (de exemplu, legate de protecția minorilor). Se pune astfel problema mai generală dacă ar fi adecvat să se creeze un cadru specific pentru aceste tipuri de servicii, care, pe lângă prevederea unor setări de confidențialitate obligatorii, ar reglementa și alte aspecte. AEPD solicită Comisiei să ia în considerare această problemă.

VII.   SETĂRI DE CONFIDENȚIALITATE PRESTABILITE ALE BROWSERULUI PENTRU GARANTAREA CONSIMȚĂMÂNTULUI ÎN CUNOȘTINȚĂ DE CAUZĂ ÎN CEEA CE PRIVEȘTE PRIMIREA DE MATERIALE PUBLICITARE

| 92. | Furnizorii de rețele publicitare utilizează module cookie și alte dispozitive pentru a urmări comportamentul utilizatorilor individuali când navighează pe internet, în vederea catalogării intereselor acestora și a realizării profilurilor lor. Aceste informații sunt apoi utilizate pentru a le trimite mesaje publicitare adecvate (42). |
| --- | --- |

92.

Furnizorii de rețele publicitare utilizează module cookie și alte dispozitive pentru a urmări comportamentul utilizatorilor individuali când navighează pe internet, în vederea catalogării intereselor acestora și a realizării profilurilor lor. Aceste informații sunt apoi utilizate pentru a le trimite mesaje publicitare adecvate (42).

VII.1.   Problemele și riscurile rămase în cadrul juridic existent privind protecția datelor/confidențialitatea

| 93. | Această prelucrare este tratată în Directiva privind protecția datelor (atunci când este vorba de date cu caracter personal) și în articolul 5 alineatul (3) din Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic. Acest articol prevede în mod explicit ca utilizatorul să fie informat și să aibă posibilitatea de a reacționa, acceptând sau refuzând stocarea dispozitivelor precum module cookie etc. pe calculatorul său sau pe alt dispozitiv (43). |
| --- | --- |

93.

Această prelucrare este tratată în Directiva privind protecția datelor (atunci când este vorba de date cu caracter personal) și în articolul 5 alineatul (3) din Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic. Acest articol prevede în mod explicit ca utilizatorul să fie informat și să aibă posibilitatea de a reacționa, acceptând sau refuzând stocarea dispozitivelor precum module cookie etc. pe calculatorul său sau pe alt dispozitiv (43).

| 94. | Până în prezent, furnizorii de rețele publicitare s-au bazat pe setările browserului și pe politicile de confidențialitate pentru a informa utilizatorii și a le acorda posibilitatea de a accepta sau de a refuza modulele cookie. Aceștia au explicat în politicile de confidențialitate ale editorilor cum se poate renunța la primirea de module cookie sau cum se pot accepta acestea în funcție de caz. În acest sens, aceștia au intenționat să își respecte obligația de a le oferi utilizatorilor dreptul de a refuza modulele cookie. |
| --- | --- |

94.

Până în prezent, furnizorii de rețele publicitare s-au bazat pe setările browserului și pe politicile de confidențialitate pentru a informa utilizatorii și a le acorda posibilitatea de a accepta sau de a refuza modulele cookie. Aceștia au explicat în politicile de confidențialitate ale editorilor cum se poate renunța la primirea de module cookie sau cum se pot accepta acestea în funcție de caz. În acest sens, aceștia au intenționat să își respecte obligația de a le oferi utilizatorilor dreptul de a refuza modulele cookie.

| 95. | Deși, teoretic, această metodă (prin intermediul browserului) ar putea, într-adevăr, să asigure un consimțământ semnificativ în cunoștință de cauză, în realitate, nu este deloc așa. În general, utilizatorii nu înțeleg colectarea de date, cu atât mai puțin de către părți terțe, importanța acestor date, scopul lor, modul în care funcționează tehnologia și, în mod special, cum și în ce situații să-și retragă permisiunea. Măsurile pe care utilizatorii trebuie să le ia pentru a-și retrage permisiunea par nu numai complicate, ci și excesive (mai întâi, aceștia trebuie să își seteze browserul pentru a accepta module cookie, apoi să folosească opțiunea de neparticipare). |
| --- | --- |

95.

Deși, teoretic, această metodă (prin intermediul browserului) ar putea, într-adevăr, să asigure un consimțământ semnificativ în cunoștință de cauză, în realitate, nu este deloc așa. În general, utilizatorii nu înțeleg colectarea de date, cu atât mai puțin de către părți terțe, importanța acestor date, scopul lor, modul în care funcționează tehnologia și, în mod special, cum și în ce situații să-și retragă permisiunea. Măsurile pe care utilizatorii trebuie să le ia pentru a-și retrage permisiunea par nu numai complicate, ci și excesive (mai întâi, aceștia trebuie să își seteze browserul pentru a accepta module cookie, apoi să folosească opțiunea de neparticipare).

| 96. | Prin urmare, practic, foarte puține persoane folosesc opțiunea de neparticipare, nu pentru că au luat decizia în cunoștință de cauză de a accepta publicitatea comportamentală, ci, mai degrabă, pentru că nu își dau seama că nefolosind opțiunea de neparticipare, își exprimă de fapt acceptul. |
| --- | --- |

96.

Prin urmare, practic, foarte puține persoane folosesc opțiunea de neparticipare, nu pentru că au luat decizia în cunoștință de cauză de a accepta publicitatea comportamentală, ci, mai degrabă, pentru că nu își dau seama că nefolosind opțiunea de neparticipare, își exprimă de fapt acceptul.

| 97. | În consecință, deși din punct de vedere juridic, articolul 5 alineatul (3) din Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic prevede o protecție juridică eficientă, practic, se consideră că utilizatorii de internet sunt de acord să fie monitorizați în vederea primirii de materiale de publicitate comportamentală când, de fapt, în numeroase cazuri, dacă nu în majoritatea cazurilor, aceștia nu sunt deloc conștienți de această monitorizare. |
| --- | --- |

97.

În consecință, deși din punct de vedere juridic, articolul 5 alineatul (3) din Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic prevede o protecție juridică eficientă, practic, se consideră că utilizatorii de internet sunt de acord să fie monitorizați în vederea primirii de materiale de publicitate comportamentală când, de fapt, în numeroase cazuri, dacă nu în majoritatea cazurilor, aceștia nu sunt deloc conștienți de această monitorizare.

| 98. | Grupul de lucru al articolului 29 pregătește un aviz binevenit menit să clarifice condițiile legale pe care le implică publicitatea comportamentală. Cu toate acestea, interpretarea în sine ar putea să nu fie suficientă pentru soluționarea acestei situații și ar putea fi nevoie ca Uniunea Europeană să ia măsuri suplimentare. |
| --- | --- |

98.

Grupul de lucru al articolului 29 pregătește un aviz binevenit menit să clarifice condițiile legale pe care le implică publicitatea comportamentală. Cu toate acestea, interpretarea în sine ar putea să nu fie suficientă pentru soluționarea acestei situații și ar putea fi nevoie ca Uniunea Europeană să ia măsuri suplimentare.

VII.2.   Necesitatea unor acțiuni suplimentare, în special prevederea setărilor de confidențialitate prestabilite obligatorii

| 99. | Așa cum s-a prezentat mai sus, browserele web permit, de regulă, un anumit grad de control asupra anumitor tipuri de module cookie. În prezent, setările prestabilite ale majorității browserelor web acceptă toate modulele cookie. Cu alte cuvinte, browserele sunt presetate să accepte toate modulele cookie, indiferent de scopul acelui modul. Numai în cazul în care utilizatorul modifică setările aplicației sale de navigare pentru a refuza modulele cookie, ceea ce, așa cum s-a menționat mai sus, foarte puțin utilizatori fac, acesta nu va primi module cookie. Mai mult, nu există niciun expert de confidențialitate la prima instalare sau la actualizarea aplicațiilor de navigare. |
| --- | --- |

99.

Așa cum s-a prezentat mai sus, browserele web permit, de regulă, un anumit grad de control asupra anumitor tipuri de module cookie. În prezent, setările prestabilite ale majorității browserelor web acceptă toate modulele cookie. Cu alte cuvinte, browserele sunt presetate să accepte toate modulele cookie, indiferent de scopul acelui modul. Numai în cazul în care utilizatorul modifică setările aplicației sale de navigare pentru a refuza modulele cookie, ceea ce, așa cum s-a menționat mai sus, foarte puțin utilizatori fac, acesta nu va primi module cookie. Mai mult, nu există niciun expert de confidențialitate la prima instalare sau la actualizarea aplicațiilor de navigare.

| 100. | O modalitate de reducere a consecințelor problemei de mai sus ar fi cazul în care browserele ar fi prevăzute cu setări de confidențialitate prestabilite. Cu alte cuvinte, dacă ar fi prevăzute cu setarea „neacceptarea modulelor cookie terțe”. În completarea acestei prevederi și pentru a-i spori eficiența, browserele ar trebui să solicite utilizatorilor să parcurgă un expert de confidențialitate atunci când instalează pentru prima dată sau actualizează browserul. Este nevoie de o mai mare varietate și de informații clare privind tipurile de module cookie și utilitatea unora dintre ele. Utilizatorii care doresc să fie monitorizați cu scopul de a primi mesaje publicitare vor fi informați corespunzător și vor trebui să modifice setările browserului. Astfel, aceștia vor avea control sporit asupra datelor lor personale și confidențialității. În opinia AEPD, aceasta ar fi o modalitate eficientă de respectare și de păstrare a consimțământului utilizatorilor (44). |
| --- | --- |

100.

O modalitate de reducere a consecințelor problemei de mai sus ar fi cazul în care browserele ar fi prevăzute cu setări de confidențialitate prestabilite. Cu alte cuvinte, dacă ar fi prevăzute cu setarea „neacceptarea modulelor cookie terțe”. În completarea acestei prevederi și pentru a-i spori eficiența, browserele ar trebui să solicite utilizatorilor să parcurgă un expert de confidențialitate atunci când instalează pentru prima dată sau actualizează browserul. Este nevoie de o mai mare varietate și de informații clare privind tipurile de module cookie și utilitatea unora dintre ele. Utilizatorii care doresc să fie monitorizați cu scopul de a primi mesaje publicitare vor fi informați corespunzător și vor trebui să modifice setările browserului. Astfel, aceștia vor avea control sporit asupra datelor lor personale și confidențialității. În opinia AEPD, aceasta ar fi o modalitate eficientă de respectare și de păstrare a consimțământului utilizatorilor (44).

| 101. | Ținând seama, pe de o parte, de amploarea problemei, cu alte cuvinte, de numărul de utilizatori de internet care sunt în prezent monitorizați pe baza unui consimțământ ireal și, pe de altă parte, de importanța interesului pus în joc, necesitatea adoptării unor măsuri suplimentare de siguranță devine și mai stringentă. Punerea în aplicare a principiului CpC în aplicațiile de navigare pe internet ar putea face o diferență clară în ceea ce privește controlul persoanelor fizice asupra practicilor de colectare a datelor utilizate în scopuri publicitare. |
| --- | --- |

101.

Ținând seama, pe de o parte, de amploarea problemei, cu alte cuvinte, de numărul de utilizatori de internet care sunt în prezent monitorizați pe baza unui consimțământ ireal și, pe de altă parte, de importanța interesului pus în joc, necesitatea adoptării unor măsuri suplimentare de siguranță devine și mai stringentă. Punerea în aplicare a principiului CpC în aplicațiile de navigare pe internet ar putea face o diferență clară în ceea ce privește controlul persoanelor fizice asupra practicilor de colectare a datelor utilizate în scopuri publicitare.

| 102. | Din aceste motive, AEPD solicită Comisiei să ia în considerare luarea unor măsuri legislative care să impună utilizarea în browsere a unor setări de confidențialitate prestabilite obligatorii și furnizarea informațiilor relevante. |
| --- | --- |

102.

Din aceste motive, AEPD solicită Comisiei să ia în considerare luarea unor măsuri legislative care să impună utilizarea în browsere a unor setări de confidențialitate prestabilite obligatorii și furnizarea informațiilor relevante.

VIII.   ALTE PRINCIPII MENITE SĂ PROTEJEZE CONFIDENȚIALITATEA/DATELE PERSONALE ALE PERSOANELOR FIZICE

| 103. | Deși principiul CpC poate îmbunătăți în mare măsură protecția datelor cu caracter personal și confidențialității persoanelor fizice, se impune conceperea și punerea în aplicare în legislație a unor principii complementare pentru a asigura încrederea consumatorilor în TIC. În acest context, AEPD abordează principiul responsabilității și finalizarea unui cadru obligatoriu de încălcare a securității, aplicabil în toate sectoarele. |
| --- | --- |

103.

Deși principiul CpC poate îmbunătăți în mare măsură protecția datelor cu caracter personal și confidențialității persoanelor fizice, se impune conceperea și punerea în aplicare în legislație a unor principii complementare pentru a asigura încrederea consumatorilor în TIC. În acest context, AEPD abordează principiul responsabilității și finalizarea unui cadru obligatoriu de încălcare a securității, aplicabil în toate sectoarele.

VIII.1.   Principiul responsabilității, pentru asigurarea respectării principiului confidențialității prin concepție

| 104. | Documentul Grupului de lucru al articolului 29 intitulat „Viitorul confidențialității” (45) a recomandat includerea principiului responsabilității în Directiva privind protecția datelor. Acest principiu, recunoscut într-o serie de instrumente multinaționale privind protecția datelor (46), impune organizațiilor să pună în aplicare procedee în vederea respectării legislației existente și să instituie metode de evaluare și de demonstrare a conformității cu legislația și alte instrumente obligatorii. |
| --- | --- |

104.

Documentul Grupului de lucru al articolului 29 intitulat „Viitorul confidențialității” (45) a recomandat includerea principiului responsabilității în Directiva privind protecția datelor. Acest principiu, recunoscut într-o serie de instrumente multinaționale privind protecția datelor (46), impune organizațiilor să pună în aplicare procedee în vederea respectării legislației existente și să instituie metode de evaluare și de demonstrare a conformității cu legislația și alte instrumente obligatorii.

| 105. | AEPD susține pe deplin recomandarea Grupului de lucru al articolului 29. Aceasta consideră că principiul va fi extrem de relevant în ceea ce privește promovarea aplicării efective a principiilor și obligațiilor privind protecția datelor. Responsabilitatea va impune operatorilor de date să demonstreze că au instituit mecanismul necesar în vederea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor. Aceasta va contribui la punerea efectivă în aplicare a principiului confidențialității prin concepție în tehnologiile TIC, fiind un element deosebit de adecvat pentru demonstrarea responsabilității. |
| --- | --- |

105.

AEPD susține pe deplin recomandarea Grupului de lucru al articolului 29. Aceasta consideră că principiul va fi extrem de relevant în ceea ce privește promovarea aplicării efective a principiilor și obligațiilor privind protecția datelor. Responsabilitatea va impune operatorilor de date să demonstreze că au instituit mecanismul necesar în vederea respectării legislației aplicabile privind protecția datelor. Aceasta va contribui la punerea efectivă în aplicare a principiului confidențialității prin concepție în tehnologiile TIC, fiind un element deosebit de adecvat pentru demonstrarea responsabilității.

| 106. | Pentru a măsura și demonstra responsabilitatea, operatorii de date ar putea utiliza proceduri interne și părți terțe care pot efectua audituri sau alte tipuri de controale și verificări și care pot acorda, prin urmare, sigilii sau premii. În acest context, AEPD solicită Comisiei să analizeze dacă, pe lângă principiul general al responsabilității, ar putea fi de ajutor să se solicite prin lege instituirea unor măsuri specifice de responsabilizare, precum necesitatea de a realiza evaluări ale impactului asupra confidențialității și protecției datelor, și în ce condiții. |
| --- | --- |

106.

Pentru a măsura și demonstra responsabilitatea, operatorii de date ar putea utiliza proceduri interne și părți terțe care pot efectua audituri sau alte tipuri de controale și verificări și care pot acorda, prin urmare, sigilii sau premii. În acest context, AEPD solicită Comisiei să analizeze dacă, pe lângă principiul general al responsabilității, ar putea fi de ajutor să se solicite prin lege instituirea unor măsuri specifice de responsabilizare, precum necesitatea de a realiza evaluări ale impactului asupra confidențialității și protecției datelor, și în ce condiții.

VIII.2.   Încălcarea securității: finalizarea cadrului juridic

| 107. | Modificările aduse anul trecut Directivei privind confidențialitatea în mediul electronic au introdus necesitatea de notificare a cazurilor de încălcare a securității datelor persoanelor în cauză și autorităților competente. Încălcarea securității datelor este, în general, definită ca fiind orice încălcare ce duce la distrugerea, pierderea, dezvăluirea etc. datelor cu caracter personal transmise, stocate sau altfel prelucrate în legătură cu serviciul. Notificarea persoanelor va fi necesară dacă există probabilitatea ca încălcarea securității datelor să aibă un impact negativ asupra datelor lor personale și confidențialității. Acest lucru este valabil, de exemplu, în cazul în care încălcarea ar putea duce la furtul de identitate, la o umilire majoră sau la distrugerea reputației. Notificarea autorităților competente va fi necesară în cazul oricărei încălcări a securității datelor, indiferent dacă există sau nu un risc pentru persoanele fizice. |
| --- | --- |

107.

Modificările aduse anul trecut Directivei privind confidențialitatea în mediul electronic au introdus necesitatea de notificare a cazurilor de încălcare a securității datelor persoanelor în cauză și autorităților competente. Încălcarea securității datelor este, în general, definită ca fiind orice încălcare ce duce la distrugerea, pierderea, dezvăluirea etc. datelor cu caracter personal transmise, stocate sau altfel prelucrate în legătură cu serviciul. Notificarea persoanelor va fi necesară dacă există probabilitatea ca încălcarea securității datelor să aibă un impact negativ asupra datelor lor personale și confidențialității. Acest lucru este valabil, de exemplu, în cazul în care încălcarea ar putea duce la furtul de identitate, la o umilire majoră sau la distrugerea reputației. Notificarea autorităților competente va fi necesară în cazul oricărei încălcări a securității datelor, indiferent dacă există sau nu un risc pentru persoanele fizice.

Aplicarea obligațiilor privind încălcarea securității în toate sectoarele

| 108. | Din păcate, această obligație se aplică numai în cazul furnizorilor de servicii de comunicații electronice publice, precum companiile de telefonie, furnizorii de internet, furnizorii de mail web etc. AEPD solicită Comisiei să prezinte propuneri privind încălcarea securității cu aplicabilitate în toate sectoarele. În ceea ce privește conținutul acestui cadru, AEPD consideră cadrul juridic privind încălcarea securității, adoptat în Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic, ca asigurând un echilibru adecvat între protecția drepturilor persoanelor fizice, inclusiv drepturile lor la date cu caracter personal și confidențialitate, și obligațiile impuse entităților în cauză. În același timp, este vorba de un cadru incisiv, având în vedere că este susținut de dispoziții de executare importante, care asigură autorităților competențe suficiente de investigare și de sancționare în cazul nerespectării acestora. |
| --- | --- |

108.

Din păcate, această obligație se aplică numai în cazul furnizorilor de servicii de comunicații electronice publice, precum companiile de telefonie, furnizorii de internet, furnizorii de mail web etc. AEPD solicită Comisiei să prezinte propuneri privind încălcarea securității cu aplicabilitate în toate sectoarele. În ceea ce privește conținutul acestui cadru, AEPD consideră cadrul juridic privind încălcarea securității, adoptat în Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic, ca asigurând un echilibru adecvat între protecția drepturilor persoanelor fizice, inclusiv drepturile lor la date cu caracter personal și confidențialitate, și obligațiile impuse entităților în cauză. În același timp, este vorba de un cadru incisiv, având în vedere că este susținut de dispoziții de executare importante, care asigură autorităților competențe suficiente de investigare și de sancționare în cazul nerespectării acestora.

| 109. | În consecință, AEPD solicită Comisiei să adopte o propunere legislativă de aplicare a acestui cadru în toate sectoarele, cu adaptările necesare, dacă este cazul. În plus, astfel s-ar asigura aplicarea acelorași standarde și proceduri în toate sectoarele. |
| --- | --- |

109.

În consecință, AEPD solicită Comisiei să adopte o propunere legislativă de aplicare a acestui cadru în toate sectoarele, cu adaptările necesare, dacă este cazul. În plus, astfel s-ar asigura aplicarea acelorași standarde și proceduri în toate sectoarele.

Finalizarea cadrului juridic inclus în Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic prin comitologie

| 110. | Directiva revizuită privind confidențialitatea în mediul electronic împuternicește Comisia să adopte măsuri tehnice de punere în aplicare, și anume, măsuri detaliate privind notificarea încălcării securității, printr-o procedură de comitologie (47). Această împuternicire este justificată pentru a asigura punerea în aplicare coerentă a cadrului juridic privind încălcarea securității. Punerea coerentă în aplicare urmărește ca persoanele din Comunitate să se bucure de un nivel echivalent de protecție și ca entitățile în cauză să nu fie împovărate cu cerințe divergente privind notificarea. |
| --- | --- |

110.

Directiva revizuită privind confidențialitatea în mediul electronic împuternicește Comisia să adopte măsuri tehnice de punere în aplicare, și anume, măsuri detaliate privind notificarea încălcării securității, printr-o procedură de comitologie (47). Această împuternicire este justificată pentru a asigura punerea în aplicare coerentă a cadrului juridic privind încălcarea securității. Punerea coerentă în aplicare urmărește ca persoanele din Comunitate să se bucure de un nivel echivalent de protecție și ca entitățile în cauză să nu fie împovărate cu cerințe divergente privind notificarea.

| 111. | Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic a fost adoptată în noiembrie 2009. Nu pare să existe niciun motiv care să justifice amânarea adoptării măsurilor tehnice privind punerea în aplicare. AEPD a organizat două seminarii care au urmărit schimbul și acumularea de experiență privind notificarea încălcării securității datelor. AEPD este pregătită să facă rezultatele acestui exercițiu cunoscute și așteaptă cu nerăbdare să colaboreze cu Comisia și cu alte părți interesate în vederea perfecționării cadrului juridic global privind încălcarea securității datelor. |
| --- | --- |

111.

Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic a fost adoptată în noiembrie 2009. Nu pare să existe niciun motiv care să justifice amânarea adoptării măsurilor tehnice privind punerea în aplicare. AEPD a organizat două seminarii care au urmărit schimbul și acumularea de experiență privind notificarea încălcării securității datelor. AEPD este pregătită să facă rezultatele acestui exercițiu cunoscute și așteaptă cu nerăbdare să colaboreze cu Comisia și cu alte părți interesate în vederea perfecționării cadrului juridic global privind încălcarea securității datelor.

| 112. | AEPD solicită Comisiei să ia măsurile necesare într-un timp cât mai scurt. Înainte să adopte măsurile tehnice de punere în aplicare, Comisia trebuie să demareze un vast proces de consultări, în care vor fi consultate ENISA, AEPD și Grupul de lucru al articolului 29. Mai mult, procesul de consultare trebuie să includă și alte părți interesate competente, în special în vederea comunicării celor mai bune mijloace tehnice și economice disponibile de punere în aplicare. |
| --- | --- |

112.

AEPD solicită Comisiei să ia măsurile necesare într-un timp cât mai scurt. Înainte să adopte măsurile tehnice de punere în aplicare, Comisia trebuie să demareze un vast proces de consultări, în care vor fi consultate ENISA, AEPD și Grupul de lucru al articolului 29. Mai mult, procesul de consultare trebuie să includă și alte părți interesate competente, în special în vederea comunicării celor mai bune mijloace tehnice și economice disponibile de punere în aplicare.

IX.   CONCLUZII

| 113. | Încrederea sau, mai degrabă, lipsa încrederii, a fost identificată drept o problemă esențială în ceea ce privește introducerea și dezvoltarea cu succes a tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor. Dacă oamenii nu au încredere în TIC, aceste tehnologii au șanse mici de reușită. Încrederea în TIC depinde de diferiți factori; asigurarea faptului că aceste tehnologii nu erodează drepturile fundamentale ale individului la confidențialitate și la protecția datelor reprezintă un aspect esențial. |
| --- | --- |

113.

Încrederea sau, mai degrabă, lipsa încrederii, a fost identificată drept o problemă esențială în ceea ce privește introducerea și dezvoltarea cu succes a tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor. Dacă oamenii nu au încredere în TIC, aceste tehnologii au șanse mici de reușită. Încrederea în TIC depinde de diferiți factori; asigurarea faptului că aceste tehnologii nu erodează drepturile fundamentale ale individului la confidențialitate și la protecția datelor reprezintă un aspect esențial.

| 114. | Pentru a consolida și mai mult cadrul juridic privind protecția datelor/confidențialitatea, ale cărui principii rămân complet valabile în societatea informațională, AEPD propune Comisiei să includă principiul confidențialității prin concepție la diferite niveluri de legislație și în procesul de elaborare a politicilor. |
| --- | --- |

114.

Pentru a consolida și mai mult cadrul juridic privind protecția datelor/confidențialitatea, ale cărui principii rămân complet valabile în societatea informațională, AEPD propune Comisiei să includă principiul confidențialității prin concepție la diferite niveluri de legislație și în procesul de elaborare a politicilor.

| 115. | Aceasta recomandă Comisiei să urmeze 4 planuri de acțiune:






  (a) | să propună includerea unei prevederi generale cu privire la principiul confidențialității prin concepție în cadrul juridic privind protecția datelor. Această prevedere ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic, iar respectarea sa obligatorie, la diferite etape; |
| --- | --- | --- |

115.

Aceasta recomandă Comisiei să urmeze 4 planuri de acțiune:

(a)

să propună includerea unei prevederi generale cu privire la principiul confidențialității prin concepție în cadrul juridic privind protecția datelor. Această prevedere ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic, iar respectarea sa obligatorie, la diferite etape;

| (b) | să dezvolte această prevedere generală în prevederi specifice, atunci când sunt propuse instrumente juridice specifice în diferite sectoare. Este posibil ca aceste prevederi specifice să fie deja incluse în instrumente juridice, în temeiul articolului 17 al Directivei privind protecția datelor (și a altor legi existente); |
| --- | --- |

(b)

să dezvolte această prevedere generală în prevederi specifice, atunci când sunt propuse instrumente juridice specifice în diferite sectoare. Este posibil ca aceste prevederi specifice să fie deja incluse în instrumente juridice, în temeiul articolului 17 al Directivei privind protecția datelor (și a altor legi existente);

| (c) | să includă principiul CpC ca principiu director în Agenda digitală europeană; |
| --- | --- |

(c)

să includă principiul CpC ca principiu director în Agenda digitală europeană;

| (d) | să introducă principiul CpC în alte inițiative ale UE (în special nelegislative). |
| --- | --- |

(d)

să introducă principiul CpC în alte inițiative ale UE (în special nelegislative).

| 116. | În trei domenii TIC desemnate, AEPD recomandă Comisiei să evalueze necesitatea de a prezenta propuneri de punere în aplicare a principiului confidențialității prin concepție în moduri specifice:






  (a) | în ceea ce privește RFID, să propună măsuri legislative care să reglementeze principalele chestiuni legate de utilizarea RFID, în cazul în care punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic existent prin auto-reglementare eșuează. În special, să prevadă principiul consimțământului prealabil explicit la punctul de vânzare, conform căruia toate etichetele RFID aplicate pe produsele de larg consum sunt dezactivate în mod implicit la punctul de vânzare; |
| --- | --- | --- |

116.

În trei domenii TIC desemnate, AEPD recomandă Comisiei să evalueze necesitatea de a prezenta propuneri de punere în aplicare a principiului confidențialității prin concepție în moduri specifice:

(a)

în ceea ce privește RFID, să propună măsuri legislative care să reglementeze principalele chestiuni legate de utilizarea RFID, în cazul în care punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic existent prin auto-reglementare eșuează. În special, să prevadă principiul consimțământului prealabil explicit la punctul de vânzare, conform căruia toate etichetele RFID aplicate pe produsele de larg consum sunt dezactivate în mod implicit la punctul de vânzare;

| (b) | în ceea ce privește rețelele de socializare, să elaboreze o legislație care să includă, cel puțin, obligația generală de utilizare a setărilor de confidențialitate, alături de alte cerințe mai precise privind limitarea accesului la profilurile utilizatorului la propriile contacte auto-selectate și care să asigure că profilurile cu acces restricționat nu pot fi descoperite prin utilizarea unor motoare de căutare interne/externe; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește rețelele de socializare, să elaboreze o legislație care să includă, cel puțin, obligația generală de utilizare a setărilor de confidențialitate, alături de alte cerințe mai precise privind limitarea accesului la profilurile utilizatorului la propriile contacte auto-selectate și care să asigure că profilurile cu acces restricționat nu pot fi descoperite prin utilizarea unor motoare de căutare interne/externe;

| (c) | în ceea ce privește mesajele publicitare orientate, să aibă în vedere elaborarea unei legislații care să autorizeze setări ale browserelor care să respingă implicit acele module cookie terțe și care să le solicite utilizatorilor să parcurgă un expert de confidențialitate atunci când instalează pentru prima dată sau își actualizează browserul. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește mesajele publicitare orientate, să aibă în vedere elaborarea unei legislații care să autorizeze setări ale browserelor care să respingă implicit acele module cookie terțe și care să le solicite utilizatorilor să parcurgă un expert de confidențialitate atunci când instalează pentru prima dată sau își actualizează browserul.

| 117. | În ultimul rând, AEPD recomandă Comisiei:






  (a) | să aibă în vedere punerea în aplicare a principiului responsabilității în directiva existentă privind protecția datelor; și |
| --- | --- | --- |

117.

În ultimul rând, AEPD recomandă Comisiei:

(a)

să aibă în vedere punerea în aplicare a principiului responsabilității în directiva existentă privind protecția datelor; și

| (b) | să dezvolte un cadru de norme și proceduri de punere în aplicare a prevederilor referitoare la notificarea încălcării securității, prevăzute în directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice, și să le extindă aplicabilitatea la toți operatorii de date. |
| --- | --- |

(b)

să dezvolte un cadru de norme și proceduri de punere în aplicare a prevederilor referitoare la notificarea încălcării securității, prevăzute în directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice, și să le extindă aplicabilitatea la toți operatorii de date.

Adoptat la Bruxelles, 18 martie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

2

(3)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

3

(4)  Răspunsuri la chestionarul Parlamentului European adresat comisarului Neelie Kroes în contextul audierilor PE care au precedat desemnarea comisarului.

4

(5)  Răspunsuri la chestionarul Parlamentului European adresat comisarului Neelie Kroes în contextul audierilor PE care au precedat desemnarea comisarului; discursul comisarului Viviane Reding cu privire la „O Agendă digitală europeană pentru noul consumator digital, oferit în cadrul Forumului pluripartit BEUC cu privire la confidențialitatea consumatorului și marketingul online: tendințele pieței și perspectivele politice”, Bruxelles, 12 noiembrie 2009.

5

(6)  A se vedea, de exemplu, Raportul RISEPTIS, „Încrederea în societatea informațională”, un raport al Comitetului consultativ, RISEPTIS (Cercetare și inovare privind securitatea, confidențialitatea și încrederea în societatea informațională). Disponibil la http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html. A se vedea, de asemenea: J. B Horrigan, Adoptarea și utilizarea comunicațiilor în bandă largă în America, Inițiativa globală FCC privind comunicațiile în bandă largă, Documentul de lucru OBI, seria nr. 1.

6

(7)  Avizul nr. 168 al Grupului de lucru al articolului 29 privind viitorul confidențialității, contribuție comună la Consultarea Comisiei Europene privind cadrul juridic al dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal, adoptat la 1 decembrie 2009.

7

(8)  Avizul din 25 iulie 2007 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu cu privire la continuarea programului de lucru pentru o mai bună punere în aplicare a Directivei privind protecția datelor, JO C 255, 27.10.2007, p. 1; Avizul din 20 decembrie 2007 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic [COM(2007) 96], JO C 101, 23.4.2008, p. 1; Avizul din 10 aprilie 2008 privind propunerea de directivă de modificare, printre altele, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva privind confidențialitatea și comunicațiile electronice), JO C 181, 18.7.2008, p. 1; Al doilea aviz din 9 ianuarie 2009 cu privire la revizuirea Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice.

8

(9)  Raportul privind competitivitatea digitală a Europei – Principalele realizări ale strategiei i2010 în perioada 2005-2009, [SEC(2009) 1060].

9

(10)  Concluziile Consiliului „Strategia Post i2010 – Către o societate deschisă, ecologică și competitivă, bazată pe cunoaștere” (17107/09), adoptate la 18.12.2009.

10

(11)  Raport privind stabilirea unei noi Agende digitale pentru Europa: de la i2010 la digital.eu [2009/2225 (INI)], adoptat la18.3.2010.

11

(12)  De exemplu, vânzarea sau utilizarea de informații medicale colectate în scopul oferirii unui tratament nu poate fi utilizată pentru selectarea unor amplasamente pentru clinici-satelit, pentru înființarea unor centre ambulatorii de chirurgie sau pentru planificarea unor activități viitoare cu implicații financiare care ar necesita o examinare atentă.

12

(13)  A se vedea Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 22 iulie 2009 privind Comunicarea Comisiei cu privire la un Plan de acțiune pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în Europa și propunerea însoțitoare de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a cadrului pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transport, disponibil la: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_RO.pdf

13

(14)  Comunicarea Comisiei COM(2007) 228 final către Parlamentul European și Consiliu din 2.5.2007 privind promovarea protecției datelor prin intermediul tehnologiilor pentru consolidarea confidențialității (privacy enhancing technologies – PET).

14

privacy enhancing technologies

(15)  Studiu privind beneficiile economice ale tehnologiilor pentru consolidarea confidențialității (PET) jls/2008/D4/036.

15

(16)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (în continuare: Directiva privind protecția datelor).

16

(17)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (în continuare: Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic).

17

(18)  Interpretarea principalelor elemente și condiții prevăzute la articolul 8 al Convenției Europene privind protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO) adoptată la Roma la 4 noiembrie 1950, așa cum se aplică în cazuri diferite.

18

(19)  Tratatul de la Lisabona a întărit această protecție prin recunoașterea respectării confidențialității și protecția datelor cu caracter personal ca drepturi fundamentale distincte în articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a UE. Carta drepturilor fundamentale a UE a devenit obligatorie odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona.

19

(20)  Articolul 17 este formulat după cum urmează: „Statele membre prevăd aplicarea obligatorie de către operator a unor măsuri tehnice și organizatorice de protecție adecvate pentru protejarea datelor cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, pierderii accidentale, modificării, dezvăluirii sau accesului neautorizat, în special atunci când prelucrarea presupune transmiterea datelor într-o rețea, precum și împotriva oricărei alte forme de prelucrare ilegală.” Considerentul 46 îl completează după cum urmează: „întrucât protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal necesită luarea unor măsuri tehnice și organizatorice adecvate atât în momentul proiectării sistemului de prelucrare, cât și în cel al prelucrării în sine, în special în scopul menținerii securității și prevenirii oricărei prelucrări neautorizate”.

20

(21)  Comisia și-a anunțat intenția de a actualiza Directiva 1999/5/CE spre sfârșitul anului 2010.

21

(22)  A se vedea Raportul Biroului Comisarului pentru Informații din Regatul Unit denumit „Privacy by Design” (Confidențialitatea prin concepție), publicat în noiembrie 2008.

22

Confidențialitatea prin concepție

(23)  A se vedea Avizul nr. 168 al Grupului de lucru al articolului 29 privind viitorul confidențialității, contribuție comună la Consultarea Comisiei Europene cu privire la cadrul juridic al dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal, adoptat la 1 decembrie 2009.

23

(24)  Confidențialitatea prin concepție este un principiu atât în interesul cetățenilor, cât și al întreprinderilor. Acesta va duce la o protecție sporită a persoanelor și la creșterea încrederii în noile servicii și produse, ceea ce va avea, la rândul său, un impact pozitiv asupra economiei. Există o serie de exemple încurajatoare, însă mai sunt multe de făcut. Discurs de deschidere cu ocazia Zilei pentru protecția datelor – 28 ianuarie 2010, Parlamentul European, Bruxelles.

24

(25)  Programul de la Stockholm – O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora, aprobat de Consiliul European în decembrie 2009.

25

(26)  Avizul din 10 iulie 2009 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind un spațiu de libertate, securitate și justiție în serviciul cetățenilor, JO C 276, 17.11.2009, p. 8, pct. 60.

26

(27)  Avizul Grupului de lucru al articolului 29 privind viitorul confidențialității, contribuție comună la Consultarea Comisiei Europene cu privire la cadrul juridic al dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal, adoptat la 1 decembrie 2009.

27

(28)  RFID înseamnă identificare prin radiofrecvență. Principalele componente ale tehnologiei sau ale infrastructurii de identificare prin radiofrecvență sunt eticheta (adică un microcip), un cititor și o aplicație interconectată cu etichetele și cititoarele prin middleware care prelucrează datele produse. Eticheta constă într-un circuit electronic care stochează datele și o antenă care comunică datele prin unde radio. Cititorul este prevăzut cu o antenă și cu un demodulator care traduce informațiile analogice primite prin undele radio în date digitale. Apoi, informațiile pot fi transmise prin intermediul rețelelor către baze de date și servere pentru a fi procesate de un calculator.

28

sau

eticheta

(29)  Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic face referire la RFID în articolul 3: „Prezenta directivă se aplică prelucrării de date personale legate de furnizarea de servicii de comunicații electronice accesibile publicului prin intermediul rețelelor de comunicații electronice din cadrul Comunității, inclusiv a rețelelor de comunicații publice care presupun colectare de date și dispozitive de identificare.” Acesta este completat de considerentul 56: „Progresul tehnologic permite dezvoltarea unor noi aplicații bazate pe dispozitivele de colectare a datelor și de identificare, care pot fi dispozitive fără contact direct care utilizează frecvențele radio. De exemplu, dispozitivele de identificare prin frecvențe radio (RFID) utilizează frecvențele radio pentru a capta date numai de pe discurile identificate în mod unic, care pot fi apoi transferate de-a lungul rețelelor de comunicații existente. Larga utilizare a unor astfel de tehnologii poate să aducă beneficii economice și sociale considerabile și, astfel, să contribuie semnificativ la piața internă dacă utilizarea acestora este acceptată de către cetățeni. Pentru a se realiza acest lucru, este necesar să se garanteze că drepturile fundamentale ale persoanelor, în special dreptul la confidențialitate și la protecția datelor, sunt respectate. Atunci când astfel de dispozitive sunt conectate cu rețele de comunicații electronice accesibile publicului sau când utilizează serviciile de comunicații electronice ca infrastructură de bază, trebuie aplicate dispozițiile relevante din Directiva 2002/58/CE (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice), inclusiv cele privind datele legate de securitate, trafic și locație și cele privind confidențialitatea.”

29

(30)  De exemplu, articolul 17 din Directiva privind protecția datelor impune obligația de a pune în aplicare măsurile tehnice și organizatorice de protecție adecvate în vederea protejării datelor cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale sau a dezvăluirii neautorizate.

30

(31)  Comunicarea Comisiei din 15.3.2007 către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor privind identificarea prin radiofrecvență (RFID) în Europa: etape în direcția elaborării unui cadru strategic, COM(2007) 96 final.

31

(32)  Recomandarea Comisiei din 12.5.2009 privind aplicarea principiilor de respectare a confidențialității și a protecției datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență [C(2009) 3200 final].

32

(33)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind internetul obiectelor – un plan de acțiune pentru Europa, 18.6.2009, COM(2009) 278 final.

33

(34)  A se vedea Avizul nr. 163, 5/2009 al Grupului de lucru al articolului 29 privind rețelele de socializare on-line, adoptat la 12 iunie 2009.

34

(35)  „Operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care, singur sau împreună cu altele, stabilește scopurile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal; atunci când scopurile și mijloacele prelucrării sunt stabilite prin acte cu putere de lege sau norme administrative interne sau comunitare, operatorul sau criteriile specifice pentru desemnarea acestuia pot fi stabilite prin dreptul intern sau comunitar.

35

(36)  Informații cu privire la acest program sunt disponibile la: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Principiile sunt disponibile la: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Raport privind evaluarea aplicării principiilor pentru rețele de socializare mai sigure în UE, disponibil la: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Viviane Reding, Membru al Comisiei Europene, responsabil pentru programul DG Societatea Informațională și Media „Gândește-te înainte să postezi! Cum să facem site-urile de socializare mai sigure pentru copii și adolescenți”. Ziua pentru un internet mai sigur, Strasbourg, 9 februarie 2010.

39

(40)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind impactul site-urilor de socializare asupra cetățenilor/consumatorilor, 4 noiembrie 2009.

40

(41)  Fapt dezvoltat și la punctul 33 din prezentul document.

41

(42)  Modulele cookie de urmărire sunt mici fișiere de text care conțin un singur identificator. De regulă, furnizorii de rețele publicitare (precum și operatorii sau editorii site-urilor web) plasează module cookie pe hard disk-ul vizitatorilor, în special în browserul utilizatorilor de internet, atunci când utilizatorii accesează prima dată site-urile web pe care apar mesaje publicitare ca parte din rețea. Utilizarea modulelor cookie permite furnizorului de rețele publicitare să recunoască un fost vizitator care se întoarce la acel site sau care vizitează orice site web care este partener în cadrul acelei rețele publicitare. Aceste vizite repetate permit furnizorului de publicitate să realizeze un profil al vizitatorului.

42

(43)  Articolul 5 alineatul (3) din Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic a fost recent modificat, pentru a consolida protecția împotriva interceptării comunicațiilor utilizatorilor prin utilizarea – de exemplu – a spyware-ului și a modulelor cookie stocate pe calculatorul unui utilizator sau pe alt dispozitiv. Conform noii directive, utilizatorilor ar trebui să li se ofere informații mai pertinente și să le fie puse la dispoziție metode mai simple de a controla dacă doresc sau nu stocarea de module cookie pe echipamentele lor terminale.

43

(44)  În același timp, AEPD este conștientă de faptul că aceasta nu rezolvă complet problema, în măsura în care există module cookie care nu pot fi controlate prin intermediul browserului, cum ar fi așa-numitele module flash cookie. În acest caz, dezvoltatorii de browsere ar trebui, la lansarea de noi browsere, să integreze implicit sisteme de control flash în sistemele de control a modulelor cookie.

44

(45)  Avizul nr. 168 al Grupului de lucru al articolului 29 privind viitorul confidențialității, contribuție comună la Consultarea Comisiei Europene privind cadrul juridic al dreptului fundamental la protecția datelor cu caracter personal, adoptat la 1 decembrie 2009.

45

(46)  Orientările OCDE din 1980 privind protecția confidențialității și fluxurile transfrontaliere de date cu caracter personal; Declarația de confidențialitate de la Madrid privind standardele globale de confidențialitate pentru o lume globală, 3 noiembrie 2009.

46

(47)  Comitologia implică adoptarea de măsuri tehnice de punere în aplicare printr-un comitet de reprezentanți ai statelor membre prezidat de Comisie. În ceea ce privește Directiva privind confidențialitatea în mediul electronic, se aplică așa-numita procedură de reglementare cu control, ceea ce înseamnă că Parlamentul European și Consiliul se pot opune măsurilor propuse de Comisie. A se vedea http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/16

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor cu privire la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE)

2010/C 280/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, în special articolul 17,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, în special articolul 41,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 3 decembrie 2008, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (denumită în continuare „propunerea”) (1). Propunerea are ca obiectiv reformarea Directivei 2002/96/CE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) adoptată la 27 ianuarie 2003 (denumită în continuare „directiva”) (2) fără modificarea factorilor determinanți sau a scopului colectării și reciclării DEEE. |
| --- | --- |

1.

La 3 decembrie 2008, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (denumită în continuare „propunerea”) (1). Propunerea are ca obiectiv reformarea Directivei 2002/96/CE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) adoptată la 27 ianuarie 2003 (denumită în continuare „directiva”) (2) fără modificarea factorilor determinanți sau a scopului colectării și reciclării DEEE.

| 2. | AEPD nu a fost consultată astfel cum se prevede la articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (3). Prin urmare, acționând din proprie inițiativă, AEPD a adoptat prezentul aviz în temeiul articolului 41 alineatul (2) din același regulament. AEPD recomandă includerea în preambulul propunerii a unei referiri la prezentul aviz. |
| --- | --- |

2.

AEPD nu a fost consultată astfel cum se prevede la articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 (3). Prin urmare, acționând din proprie inițiativă, AEPD a adoptat prezentul aviz în temeiul articolului 41 alineatul (2) din același regulament. AEPD recomandă includerea în preambulul propunerii a unei referiri la prezentul aviz.

| 3. | AEPD cunoaște faptul că aceste recomandări intervin într-o etapă târzie a procesului legislativ, însă consideră că este adecvat și util să emită prezentul aviz, având în vedere că propunerea suscită probleme semnificative privind protecția datelor care nu sunt abordate în textul acesteia. Prezentul aviz nu urmărește modificarea scopului și conținutului principal și preponderent al propunerii, al cărei „centru de greutate” (4) rămâne protecția mediului, ci doar includerea unei dimensiuni suplimentare care devine din ce în ce mai importantă pentru societatea noastră informațională (5). |
| --- | --- |

3.

AEPD cunoaște faptul că aceste recomandări intervin într-o etapă târzie a procesului legislativ, însă consideră că este adecvat și util să emită prezentul aviz, având în vedere că propunerea suscită probleme semnificative privind protecția datelor care nu sunt abordate în textul acesteia. Prezentul aviz nu urmărește modificarea scopului și conținutului principal și preponderent al propunerii, al cărei „centru de greutate” (4) rămâne protecția mediului, ci doar includerea unei dimensiuni suplimentare care devine din ce în ce mai importantă pentru societatea noastră informațională (5).

| 4. | Cunoscând, de asemenea, sfera limitată de aplicare a procedurii de reformare, AEPD adresează totuși un apel organului legislativ să ia în considerare prezentele recomandări, în conformitate cu articolul 8 din Acordul interinstituțional privind procedura de reformare (care prevede posibilitatea modificării dispozițiilor neschimbate) (6). |
| --- | --- |

4.

Cunoscând, de asemenea, sfera limitată de aplicare a procedurii de reformare, AEPD adresează totuși un apel organului legislativ să ia în considerare prezentele recomandări, în conformitate cu articolul 8 din Acordul interinstituțional privind procedura de reformare (care prevede posibilitatea modificării dispozițiilor neschimbate) (6).

II.   CONTEXTUL ȘI ISTORICUL PROPUNERII ȘI RELEVANȚA ACESTEIA PENTRU PROTECȚIA DATELOR

| 5. | Scopul propunerii îl constituie actualizarea directivei existente privind eliminarea, refolosirea și reciclarea DEEE. Probleme de natură tehnică, juridică și administrativă apărute în primii ani de punere în aplicare a directivei au determinat elaborarea propunerii, astfel cum se prevedea în articolul 7 alineatul (5) din directivă. |
| --- | --- |

5.

Scopul propunerii îl constituie actualizarea directivei existente privind eliminarea, refolosirea și reciclarea DEEE. Probleme de natură tehnică, juridică și administrativă apărute în primii ani de punere în aplicare a directivei au determinat elaborarea propunerii, astfel cum se prevedea în articolul 7 alineatul (5) din directivă.

| 6. | Echipamentele electrice și electronice (EEE) reprezintă o categorie largă de produse care include diverse mijloace pe care pot fi stocate date cu caracter personal, precum echipamente IT și de telecomunicații (de exemplu, calculatoare personale, laptop-uri, terminale de comunicații electronice), caracterizate în contextul tehnic și economic actual de cicluri de inovare din ce în ce mai rapide și, datorită convergenței tehnologice, de disponibilitatea dispozitivelor multifuncționale. Evoluțiile din domeniul mijloacelor electronice de stocare avansează rapid, în special în privința capacității de stocare și a dimensiunii și, prin urmare, forțele pieței determină o accelerare similară a predării în vederea eliminării a EEE (care conțin cantități mari de date cu caracter personal, de multe ori sensibile). Rezultatul este nu doar acela că DEEE „sunt considerate fluxul de deșeuri cu cea mai rapidă creștere din UE” (7), ci și că, în cazul eliminării inadecvate, există un evident risc sporit de pierdere și dispersie a datelor cu caracter personal stocate pe acest tip de EEE. |
| --- | --- |

6.

Echipamentele electrice și electronice (EEE) reprezintă o categorie largă de produse care include diverse mijloace pe care pot fi stocate date cu caracter personal, precum echipamente IT și de telecomunicații (de exemplu, calculatoare personale, laptop-uri, terminale de comunicații electronice), caracterizate în contextul tehnic și economic actual de cicluri de inovare din ce în ce mai rapide și, datorită convergenței tehnologice, de disponibilitatea dispozitivelor multifuncționale. Evoluțiile din domeniul mijloacelor electronice de stocare avansează rapid, în special în privința capacității de stocare și a dimensiunii și, prin urmare, forțele pieței determină o accelerare similară a predării în vederea eliminării a EEE (care conțin cantități mari de date cu caracter personal, de multe ori sensibile). Rezultatul este nu doar acela că DEEE „sunt considerate fluxul de deșeuri cu cea mai rapidă creștere din UE” (7), ci și că, în cazul eliminării inadecvate, există un evident risc sporit de pierdere și dispersie a datelor cu caracter personal stocate pe acest tip de EEE.

| 7. | De mult timp, politicile Uniunii Europene privind mediul și dezvoltarea durabilă au ca obiectiv reducerea consumului de resurse naturale și introducerea unor măsuri de prevenire a poluării. |
| --- | --- |

7.

De mult timp, politicile Uniunii Europene privind mediul și dezvoltarea durabilă au ca obiectiv reducerea consumului de resurse naturale și introducerea unor măsuri de prevenire a poluării.

| 8. | Eliminarea, refolosirea și reciclarea DEEE sunt incluse în acest cadru. Aceste măsuri urmăresc prevenirea eliminării echipamentelor electrice și electronice împreună cu deșeuri mixte, instituind obligația producătorilor de a asigura eliminarea în maniera descrisă în directivă. |
| --- | --- |

8.

Eliminarea, refolosirea și reciclarea DEEE sunt incluse în acest cadru. Aceste măsuri urmăresc prevenirea eliminării echipamentelor electrice și electronice împreună cu deșeuri mixte, instituind obligația producătorilor de a asigura eliminarea în maniera descrisă în directivă.

| 9. | În mod special, dintre măsurile preconizate în Directivă, merită evidențiate cele care au ca scop refolosirea (însemnând orice operațiune prin care DEEE sau componentele acestora sunt utilizate în același scop pentru care au fost concepute, inclusiv continuarea utilizării echipamentelor sau componentelor acestora predate la punctele de colectare, la distribuitori, la reciclatori sau la fabricanți), reciclării (reprelucrarea, într-un proces de producție, a materialelor conținute în deșeuri în același scop ca cel inițial sau în alte scopuri) și găsirea altor forme de recuperare a DEEE, în așa fel încât eliminarea deșeurilor să poată fi redusă [a se vedea articolele 1 și 3 literele (d) și (e) din directivă]. |
| --- | --- |

9.

În mod special, dintre măsurile preconizate în Directivă, merită evidențiate cele care au ca scop refolosirea (însemnând orice operațiune prin care DEEE sau componentele acestora sunt utilizate în același scop pentru care au fost concepute, inclusiv continuarea utilizării echipamentelor sau componentelor acestora predate la punctele de colectare, la distribuitori, la reciclatori sau la fabricanți), reciclării (reprelucrarea, într-un proces de producție, a materialelor conținute în deșeuri în același scop ca cel inițial sau în alte scopuri) și găsirea altor forme de recuperare a DEEE, în așa fel încât eliminarea deșeurilor să poată fi redusă [a se vedea articolele 1 și 3 literele (d) și (e) din directivă].

| 10. | Aceste operațiuni, în special refolosirea și reciclarea DEEE, mai ales a echipamentelor IT și de telecomunicații, ar putea prezenta un risc, mai mare decât în trecut, ca cei care colectează DEEE sau care vând sau cumpără echipamente uzate sau reciclate să intre în posesia unor date cu caracter personal stocate pe acestea. De multe ori, aceste date pot fi sensibile sau se pot referi la un număr mare de persoane fizice. |
| --- | --- |

10.

Aceste operațiuni, în special refolosirea și reciclarea DEEE, mai ales a echipamentelor IT și de telecomunicații, ar putea prezenta un risc, mai mare decât în trecut, ca cei care colectează DEEE sau care vând sau cumpără echipamente uzate sau reciclate să intre în posesia unor date cu caracter personal stocate pe acestea. De multe ori, aceste date pot fi sensibile sau se pot referi la un număr mare de persoane fizice.

| 11. | Având în vedere toate aceste motive, AEPD consideră că este urgent ca toate părțile interesate (utilizatori și producători de EEE) să cunoască riscurile în ceea ce privește datele cu caracter personal, în special în ultima etapă a ciclului de viață al EEE. În această etapă, deși EEE au o valoare economică mai mică, este posibil ca acestea să conțină o cantitate mare de date cu caracter personal și, prin urmare, pot avea o valoare „intrinsecă” mare pentru persoana vizată și/sau pentru alte persoane. |
| --- | --- |

11.

Având în vedere toate aceste motive, AEPD consideră că este urgent ca toate părțile interesate (utilizatori și producători de EEE) să cunoască riscurile în ceea ce privește datele cu caracter personal, în special în ultima etapă a ciclului de viață al EEE. În această etapă, deși EEE au o valoare economică mai mică, este posibil ca acestea să conțină o cantitate mare de date cu caracter personal și, prin urmare, pot avea o valoare „intrinsecă” mare pentru persoana vizată și/sau pentru alte persoane.

III.   ANALIZA PROPUNERII

III.1.   Aplicabilitatea Directivei 95/46/CE

| 12. | AEPD nu a formulat nicio observație cu privire la obiectivul general al propunerii și sprijină pe deplin inițiativa, care are ca scop îmbunătățirea politicilor ecologice în domeniul DEEE. |
| --- | --- |

12.

AEPD nu a formulat nicio observație cu privire la obiectivul general al propunerii și sprijină pe deplin inițiativa, care are ca scop îmbunătățirea politicilor ecologice în domeniul DEEE.

| 13. | Totuși, propunerea, ca și directiva, se axează doar pe riscurile pentru mediu pe care le implică eliminarea DEEE. Nu sunt luate în considerare alte riscuri suplimentare la care sunt expuse persoanele fizice și/sau organizațiile, riscuri care ar putea apărea în urma operațiunilor de eliminare, refolosire sau reciclare a DEEE, în special riscurile pe care le implică probabilitatea achiziției, divulgării sau diseminării inadecvate a datelor cu caracter personal stocate în DEEE. |
| --- | --- |

13.

Totuși, propunerea, ca și directiva, se axează doar pe riscurile pentru mediu pe care le implică eliminarea DEEE. Nu sunt luate în considerare alte riscuri suplimentare la care sunt expuse persoanele fizice și/sau organizațiile, riscuri care ar putea apărea în urma operațiunilor de eliminare, refolosire sau reciclare a DEEE, în special riscurile pe care le implică probabilitatea achiziției, divulgării sau diseminării inadecvate a datelor cu caracter personal stocate în DEEE.

| 14. | Este important de remarcat că Directiva 95/46/CE (8) se aplică pentru „orice operațiune sau serie de operațiuni care se efectuează asupra datelor cu caracter personal”, inclusiv „ștergerea sau distrugerea” acestora [articolul 2 litera (b)]. Eliminarea EEE poate implica operațiuni de prelucrare a datelor. Din acest motiv, există o suprapunere între propunere și directiva menționată și, astfel, normele privind protecția datelor ar putea fi aplicate activităților la care face referire propunerea. |
| --- | --- |

14.

Este important de remarcat că Directiva 95/46/CE (8) se aplică pentru „orice operațiune sau serie de operațiuni care se efectuează asupra datelor cu caracter personal”, inclusiv „ștergerea sau distrugerea” acestora [articolul 2 litera (b)]. Eliminarea EEE poate implica operațiuni de prelucrare a datelor. Din acest motiv, există o suprapunere între propunere și directiva menționată și, astfel, normele privind protecția datelor ar putea fi aplicate activităților la care face referire propunerea.

III.2.   Eliminarea DEEE și măsurile de securitate

| 15. | AEPD intenționează să sublinieze riscurile semnificative care pot afecta personale fizice și/sau organizațiile care acționează în calitate de „operatori de date” (9) în cazul în care, în momentul eliminării, DEEE, în special echipamentele informatice și de telecomunicații, conțin date cu caracter personal referitoare la utilizatorii acelor dispozitive și/sau la părți terțe. Accesul ilegal la informații cu caracter personal sau comunicarea acestor informații, care constau uneori în categorii speciale de date, care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice, apartenența sindicală și date privind sănătatea și viața sexuală (așa-numitele „date sensibile”) (10) sau divulgarea acestora poate, într-adevăr, să afecteze viața privată și demnitatea persoanelor la care se referă informațiile, precum și alte interese legitime ale acelor persoane fizice/organizații (de exemplu, cele economice). |
| --- | --- |

15.

AEPD intenționează să sublinieze riscurile semnificative care pot afecta personale fizice și/sau organizațiile care acționează în calitate de „operatori de date” (9) în cazul în care, în momentul eliminării, DEEE, în special echipamentele informatice și de telecomunicații, conțin date cu caracter personal referitoare la utilizatorii acelor dispozitive și/sau la părți terțe. Accesul ilegal la informații cu caracter personal sau comunicarea acestor informații, care constau uneori în categorii speciale de date, care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, convingerile religioase sau filozofice, apartenența sindicală și date privind sănătatea și viața sexuală (așa-numitele „date sensibile”) (10) sau divulgarea acestora poate, într-adevăr, să afecteze viața privată și demnitatea persoanelor la care se referă informațiile, precum și alte interese legitime ale acelor persoane fizice/organizații (de exemplu, cele economice).

| 16. | În general, AEPD consideră că este necesar să sublinieze importanța adoptării unor măsuri de securitate adecvate în fiecare etapă (de la început până la sfârșit) a prelucrării datelor cu caracter personal, astfel cum s-a afirmat în mod repetat în alte avize (11). Această necesitate se aplică a fortiori în etapa delicată în care operatorul de date intenționează să elimine dispozitive care conțin date cu caracter personal. |
| --- | --- |

16.

În general, AEPD consideră că este necesar să sublinieze importanța adoptării unor măsuri de securitate adecvate în fiecare etapă (de la început până la sfârșit) a prelucrării datelor cu caracter personal, astfel cum s-a afirmat în mod repetat în alte avize (11). Această necesitate se aplică a fortiori în etapa delicată în care operatorul de date intenționează să elimine dispozitive care conțin date cu caracter personal.

| 17. | Într-adevăr, respectarea măsurilor de securitate constituie adesea o condiție prealabilă pentru a garanta efectiv dreptul la protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

17.

Într-adevăr, respectarea măsurilor de securitate constituie adesea o condiție prealabilă pentru a garanta efectiv dreptul la protecția datelor cu caracter personal.

| 18. | Prin urmare, ar fi o lipsă de consecvență să se introducă obligația de a institui (uneori cu costuri mari) măsuri de securitate pe parcursul obișnuit al operațiunilor de prelucrare a datelor cu caracter personal [astfel cum se prevede la articolul 17 din Directiva 95/46/CE, atunci când aceasta este aplicabilă (12)] și ulterior să se omită pur și simplu să se ia în considerare introducerea unor mijloace adecvate de protecție în ceea ce privește eliminarea DEEE. |
| --- | --- |

18.

Prin urmare, ar fi o lipsă de consecvență să se introducă obligația de a institui (uneori cu costuri mari) măsuri de securitate pe parcursul obișnuit al operațiunilor de prelucrare a datelor cu caracter personal [astfel cum se prevede la articolul 17 din Directiva 95/46/CE, atunci când aceasta este aplicabilă (12)] și ulterior să se omită pur și simplu să se ia în considerare introducerea unor mijloace adecvate de protecție în ceea ce privește eliminarea DEEE.

| 19. | De asemenea, ar fi lipsit de consecvență să se acorde o asemenea importanță aspectului securității datelor încât a fost necesară introducerea notificării cu privire la încălcarea securității datelor prin articolul 2 din Directiva 2009/136/CE (13), iar ulterior să nu se prevadă nicio garanție în timpul eliminării DEEE, precum și în cazul refolosirii sau reciclării DEEE. |
| --- | --- |

19.

De asemenea, ar fi lipsit de consecvență să se acorde o asemenea importanță aspectului securității datelor încât a fost necesară introducerea notificării cu privire la încălcarea securității datelor prin articolul 2 din Directiva 2009/136/CE (13), iar ulterior să nu se prevadă nicio garanție în timpul eliminării DEEE, precum și în cazul refolosirii sau reciclării DEEE.

| 20. | AEPD regretă faptul că propunerea nu ia în considerare potențialele efecte dăunătoare ale eliminării DEEE asupra protecției datelor cu caracter personal stocate în echipamentele „uzate”. |
| --- | --- |

20.

AEPD regretă faptul că propunerea nu ia în considerare potențialele efecte dăunătoare ale eliminării DEEE asupra protecției datelor cu caracter personal stocate în echipamentele „uzate”.

| 21. | Acest aspect nu a fost luat în considerare nici în evaluarea impactului efectuată de Comisie (14), cu toate că experiența a arătat că neluarea măsurilor adecvate de securitate în cazul eliminării DEEE ar putea pune în pericol protejarea datelor cu caracter personal (15). Din cauza complexității problemelor implicate (de exemplu, numărul mare de metode legale, tehnologii și părți interesate în ciclul de eliminare a DEEE), AEPD consideră că ar fi fost adecvat să se realizeze o „evaluare a impactului asupra protecției confidențialității și datelor” referitoare la procesele legate de eliminarea DEEE. |
| --- | --- |

21.

Acest aspect nu a fost luat în considerare nici în evaluarea impactului efectuată de Comisie (14), cu toate că experiența a arătat că neluarea măsurilor adecvate de securitate în cazul eliminării DEEE ar putea pune în pericol protejarea datelor cu caracter personal (15). Din cauza complexității problemelor implicate (de exemplu, numărul mare de metode legale, tehnologii și părți interesate în ciclul de eliminare a DEEE), AEPD consideră că ar fi fost adecvat să se realizeze o „evaluare a impactului asupra protecției confidențialității și datelor” referitoare la procesele legate de eliminarea DEEE.

| 22. | Totuși, AEPD recomandă insistent dezvoltarea „celor mai bune tehnici disponibile” pentru asigurarea confidențialității, protecției datelor și a securității în acest domeniu. |
| --- | --- |

22.

Totuși, AEPD recomandă insistent dezvoltarea „celor mai bune tehnici disponibile” pentru asigurarea confidențialității, protecției datelor și a securității în acest domeniu.

| 23. | Ca dovadă suplimentară, în timpul consultării publice care a avut loc înaintea reformării Directivei, mai multe probleme privind securitatea și protecția datelor cu caracter personal au fost ridicate de către părțile interesate, în special întreprinderile din domeniul IT și comunicații electronice (16). |
| --- | --- |

23.

Ca dovadă suplimentară, în timpul consultării publice care a avut loc înaintea reformării Directivei, mai multe probleme privind securitatea și protecția datelor cu caracter personal au fost ridicate de către părțile interesate, în special întreprinderile din domeniul IT și comunicații electronice (16).

| 24. | În cele din urmă, merită evidențiat faptul că unele autorități naționale pentru protecția datelor au publicat orientări de minimizare a riscurilor care pot rezulta din neluarea măsurilor de securitate necesare, în special în cadrul materialelor care intră sub incidența directivei (17). |
| --- | --- |

24.

În cele din urmă, merită evidențiat faptul că unele autorități naționale pentru protecția datelor au publicat orientări de minimizare a riscurilor care pot rezulta din neluarea măsurilor de securitate necesare, în special în cadrul materialelor care intră sub incidența directivei (17).

| 25. | AEPD reiterează faptul că Directiva 95/46/CE este aplicabilă în etapa de eliminare a DEEE care conțin date personale. Prin urmare, este necesar ca operatorii de date, în special cei care utilizează aparatură IT și de comunicații, să își respecte obligațiile privind securitatea pentru a preveni divulgarea sau diseminarea inadecvată a datelor cu caracter personal. În acest scop și pentru a nu suporta consecințele încălcării măsurilor de securitate, operatorii de date din sectorul public sau privat, în colaborare cu responsabilii cu protecția datelor (acolo unde aceștia există), trebuie să adopte politici adecvate de eliminare a DEEE care conțin date cu caracter personal. |
| --- | --- |

25.

AEPD reiterează faptul că Directiva 95/46/CE este aplicabilă în etapa de eliminare a DEEE care conțin date personale. Prin urmare, este necesar ca operatorii de date, în special cei care utilizează aparatură IT și de comunicații, să își respecte obligațiile privind securitatea pentru a preveni divulgarea sau diseminarea inadecvată a datelor cu caracter personal. În acest scop și pentru a nu suporta consecințele încălcării măsurilor de securitate, operatorii de date din sectorul public sau privat, în colaborare cu responsabilii cu protecția datelor (acolo unde aceștia există), trebuie să adopte politici adecvate de eliminare a DEEE care conțin date cu caracter personal.

| 26. | În cazul în care operatorii de date care elimină EEE nu dețin competențele și/sau expertiza tehnică necesară pentru ștergerea datelor personale respective, ar putea încredința această sarcină persoanelor împuternicite calificate (de exemplu, centre de asistență, producători și distribuitori de echipamente) în condițiile prevăzute la articolul 17 alineatele (2), (3) și (4) din Directiva 95/46/CE. La rândul lor, aceste persoane împuternicite vor certifica performanța operațiunilor în cauză și/sau le vor executa. |
| --- | --- |

26.

În cazul în care operatorii de date care elimină EEE nu dețin competențele și/sau expertiza tehnică necesară pentru ștergerea datelor personale respective, ar putea încredința această sarcină persoanelor împuternicite calificate (de exemplu, centre de asistență, producători și distribuitori de echipamente) în condițiile prevăzute la articolul 17 alineatele (2), (3) și (4) din Directiva 95/46/CE. La rândul lor, aceste persoane împuternicite vor certifica performanța operațiunilor în cauză și/sau le vor executa.

| 27. | Având în vedere aceste considerente, AEPD concluzionează că reformarea directivei trebuie să adauge la dispozițiile dedicate protecției mediului principiile privind protecția datelor. |
| --- | --- |

27.

Având în vedere aceste considerente, AEPD concluzionează că reformarea directivei trebuie să adauge la dispozițiile dedicate protecției mediului principiile privind protecția datelor.

| 28. | Prin urmare, AEPD recomandă Consiliului și Parlamentului European să includă în actuala propunere o dispoziție specială, care să prevadă că directiva se aplică eliminării DEEE fără a aduce atingere Directivei 95/46/CE. |
| --- | --- |

28.

Prin urmare, AEPD recomandă Consiliului și Parlamentului European să includă în actuala propunere o dispoziție specială, care să prevadă că directiva se aplică eliminării DEEE fără a aduce atingere Directivei 95/46/CE.

III.3.   Refolosirea sau reciclarea DEEE și măsurile de securitate

| 29. | Aflându-se în situația de a permite adoptarea unor decizii autonome cu privire la datele stocate pe EEE, persoanele însărcinate cu operațiunile de eliminare ar putea fi considerate „operatori de date” (18). Prin urmare, acestea trebuie să adopte proceduri interne în scopul evitării operațiunilor inutile de prelucrare cu privire la orice dată cu caracter personal stocată în DEEE, și anume alte operațiuni decât cele strict necesare pentru verificarea eliminării efective a datelor conținute în aceste echipamente. |
| --- | --- |

29.

Aflându-se în situația de a permite adoptarea unor decizii autonome cu privire la datele stocate pe EEE, persoanele însărcinate cu operațiunile de eliminare ar putea fi considerate „operatori de date” (18). Prin urmare, acestea trebuie să adopte proceduri interne în scopul evitării operațiunilor inutile de prelucrare cu privire la orice dată cu caracter personal stocată în DEEE, și anume alte operațiuni decât cele strict necesare pentru verificarea eliminării efective a datelor conținute în aceste echipamente.

| 30. | În plus, acestea nu trebuie să permită persoanelor neautorizate să cunoască sau să prelucreze datele stocate pe EEE. În special, atunci când mijloacele de stocare sunt reciclate sau refolosite și astfel reintră pe piață, există un risc sporit de divulgare sau de diseminare inadecvată a datelor cu caracter personal, precum și necesitatea de a preveni accesul neautorizat la date cu caracter personal. |
| --- | --- |

30.

În plus, acestea nu trebuie să permită persoanelor neautorizate să cunoască sau să prelucreze datele stocate pe EEE. În special, atunci când mijloacele de stocare sunt reciclate sau refolosite și astfel reintră pe piață, există un risc sporit de divulgare sau de diseminare inadecvată a datelor cu caracter personal, precum și necesitatea de a preveni accesul neautorizat la date cu caracter personal.

| 31. | Prin urmare, AEPD recomandă Consiliului și Parlamentului European să includă în actuala propunere o dispoziție specială privind interzicerea comercializării echipamentelor uzate care nu au fost în prealabil supuse măsurilor de securitate, în conformitate cu standardele tehnice de vârf (de exemplu, suprascrierea multi-pass), pentru a șterge orice dată cu caracter personal pe care acestea o pot conține. |
| --- | --- |

31.

Prin urmare, AEPD recomandă Consiliului și Parlamentului European să includă în actuala propunere o dispoziție specială privind interzicerea comercializării echipamentelor uzate care nu au fost în prealabil supuse măsurilor de securitate, în conformitate cu standardele tehnice de vârf (de exemplu, suprascrierea multi-pass), pentru a șterge orice dată cu caracter personal pe care acestea o pot conține.

III.4.   Confidențialitate și securitate „prin concepție”

| 32. | Viitorul cadru legislativ privind deșeurile electronice nu trebuie să includă doar o dispoziție specială referitoare la mai generalul „principiu al proiectării ecologice” a echipamentelor (a se vedea, de asemenea, articolul 4 din propunere privind „proiectarea produselor”), ci și, astfel cum s-a arătat anterior în alte avize ale AEPD (19), o dispoziție referitoare la principiul „confidențialității prin concepție” (20) sau, mai precis în acest domeniu, „securitate prin concepție” (21). Pe cât posibil, protejarea confidențialității și a datelor trebuie să fie integrată „ca opțiune prestabilită” în proiectarea echipamentelor electrice și electronice, pentru a permite utilizatorilor să șteargă, în mod simplu și gratuit, datele cu caracter personal care pot fi stocate în echipamente, în cazul eliminării acestora din urmă (22). |
| --- | --- |

32.

Viitorul cadru legislativ privind deșeurile electronice nu trebuie să includă doar o dispoziție specială referitoare la mai generalul „principiu al proiectării ecologice” a echipamentelor (a se vedea, de asemenea, articolul 4 din propunere privind „proiectarea produselor”), ci și, astfel cum s-a arătat anterior în alte avize ale AEPD (19), o dispoziție referitoare la principiul „confidențialității prin concepție” (20) sau, mai precis în acest domeniu, „securitate prin concepție” (21). Pe cât posibil, protejarea confidențialității și a datelor trebuie să fie integrată „ca opțiune prestabilită” în proiectarea echipamentelor electrice și electronice, pentru a permite utilizatorilor să șteargă, în mod simplu și gratuit, datele cu caracter personal care pot fi stocate în echipamente, în cazul eliminării acestora din urmă (22).

| 33. | Această abordare este în mod clar susținută de articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE (23) privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și de articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2002/58/CE (24). |
| --- | --- |

33.

Această abordare este în mod clar susținută de articolul 3 alineatul (3) litera (c) din Directiva 1999/5/CE (23) privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și de articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2002/58/CE (24).

| 34. | În consecință, producătorii trebuie să „integreze” garanții de confidențialitate și securitate prin soluții tehnologice (25). În acest cadru, inițiativele care vizează consilierea celor în cauză cu privire la ștergerea oricăror date cu caracter personal înainte de eliminarea DEEE (inclusiv consilierea producătorilor care realizează programe de calculator disponibile gratuit în acest scop) trebuie, de asemenea încurajate și sprijinite (26). |
| --- | --- |

34.

În consecință, producătorii trebuie să „integreze” garanții de confidențialitate și securitate prin soluții tehnologice (25). În acest cadru, inițiativele care vizează consilierea celor în cauză cu privire la ștergerea oricăror date cu caracter personal înainte de eliminarea DEEE (inclusiv consilierea producătorilor care realizează programe de calculator disponibile gratuit în acest scop) trebuie, de asemenea încurajate și sprijinite (26).

IV.   CONCLUZII

| 35. | Având în vedere cele de mai sus, AEPD recomandă ca autoritățile pentru protecția datelor, în special prin Grupul de lucru înființat în temeiul articolului 29 și AEPD să se implice îndeaproape în inițiativele privind eliminarea DEEE, prin consultări organizate cu suficient timp înainte de elaborarea măsurilor relevante. |
| --- | --- |

35.

Având în vedere cele de mai sus, AEPD recomandă ca autoritățile pentru protecția datelor, în special prin Grupul de lucru înființat în temeiul articolului 29 și AEPD să se implice îndeaproape în inițiativele privind eliminarea DEEE, prin consultări organizate cu suficient timp înainte de elaborarea măsurilor relevante.

| 36. | Având în vedere contextul în care sunt prelucrate datele cu caracter personal, AEPD recomandă ca propunerea să includă dispoziții speciale care:






  — | să prevadă că Directiva privind DEEE se aplică fără a aduce atingere Directivei 95/46/CE; |
| --- | --- | --- |

36.

Având în vedere contextul în care sunt prelucrate datele cu caracter personal, AEPD recomandă ca propunerea să includă dispoziții speciale care:

—

să prevadă că Directiva privind DEEE se aplică fără a aduce atingere Directivei 95/46/CE;

| — | să interzică vânzarea de echipamente uzate care nu au fost supuse în prealabil unor măsuri de securitate adecvate, în conformitate cu nivelul tehnologic actual, pentru a șterge orice dată personală pe care acestea o pot conține; |
| --- | --- |

—

să interzică vânzarea de echipamente uzate care nu au fost supuse în prealabil unor măsuri de securitate adecvate, în conformitate cu nivelul tehnologic actual, pentru a șterge orice dată personală pe care acestea o pot conține;

| — | în ceea ce privește principiul „confidențialității prin concepție” sau al „securității prin concepție”: pe cât posibil, protejarea confidențialității și a datelor cu caracter personal trebuie să fie integrată în proiectarea echipamentelor electrice și electronice „ca opțiune prestabilită”, pentru a permite utilizatorilor să șteargă, prin mijloace simple și gratuit, datele cu caracter personal care pot fi stocate în echipamente atunci când acestea sunt eliminate. |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește principiul „confidențialității prin concepție” sau al „securității prin concepție”: pe cât posibil, protejarea confidențialității și a datelor cu caracter personal trebuie să fie integrată în proiectarea echipamentelor electrice și electronice „ca opțiune prestabilită”, pentru a permite utilizatorilor să șteargă, prin mijloace simple și gratuit, datele cu caracter personal care pot fi stocate în echipamente atunci când acestea sunt eliminate.

| 37. | Prin urmare, AEPD recomandă cu insistență modificarea propunerii, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, după cum urmează:
  —   considerentul 11:

  „În plus, prezenta directivă ar trebui să se aplice fără a aduce atingere legislației privind protecția datelor, în special Directivei 95/46/CE. Întrucât echipamentele electrice și electronice (EEE) reprezintă o categorie largă de produse, incluzând o serie de mijloace diferite capabile să stocheze date cu caracter personal (precum echipamentele informatice și de telecomunicații), operațiunile de eliminare a acestora, în special refolosirea și reciclarea, pot prezenta riscul de acces neautorizat la date cu caracter personal stocate pe DEEE. Prin urmare, pe cât posibil, mijloace de protecție a datelor și a confidențialității ar trebui să fie integrate «ca opțiune prestabilită» în proiectarea echipamentelor electrice și electronice capabile să stocheze date cu caracter personal, pentru a permite utilizatorilor să șteargă, în mod simplu și gratuit, orice astfel de date în momentul eliminării.”;

  —   articolul 2 alineatul (3):

  „Prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere legislației privind protecția datelor, în special Directivei 95/46/CE.” |
| --- | --- |

37.

Prin urmare, AEPD recomandă cu insistență modificarea propunerii, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, după cum urmează:

—   considerentul 11:

„În plus, prezenta directivă ar trebui să se aplice fără a aduce atingere legislației privind protecția datelor, în special Directivei 95/46/CE. Întrucât echipamentele electrice și electronice (EEE) reprezintă o categorie largă de produse, incluzând o serie de mijloace diferite capabile să stocheze date cu caracter personal (precum echipamentele informatice și de telecomunicații), operațiunile de eliminare a acestora, în special refolosirea și reciclarea, pot prezenta riscul de acces neautorizat la date cu caracter personal stocate pe DEEE. Prin urmare, pe cât posibil, mijloace de protecție a datelor și a confidențialității ar trebui să fie integrate «ca opțiune prestabilită» în proiectarea echipamentelor electrice și electronice capabile să stocheze date cu caracter personal, pentru a permite utilizatorilor să șteargă, în mod simplu și gratuit, orice astfel de date în momentul eliminării.”;

—   articolul 2 alineatul (3):

„Prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere legislației privind protecția datelor, în special Directivei 95/46/CE.”

| 38. | În plus, AEPD consideră adecvat ca ar trebui să fie luate în considerare următoarele modificări:
  —   articolul 4 alineatul (2):

  „Statele membre încurajează măsurile de promovare a proiectării și producției de echipamente electrice și electronice care facilitează ștergerea oricăror date cu caracter personal conținute în EEE în momentul eliminării acestora din urmă”;

  —   articolul 8 alineatul (7):

  „Statele membre se asigură ca toate DEEE colectate care conțin date cu caracter personal și care fac obiectul unui tratament pentru a fi reciclate sau refolosite nu sunt comercializate dacă aceste date nu au fost în prealabil șterse, utilizând cele mai bune tehnici disponibile.”;

  —   articolul 14 alineatul (6):

  „Statele membre pot impune ca producătorii și/sau distribuitorii să informeze utilizatorii de EEE care conțin date cu caracter personal, de exemplu în instrucțiunile de utilizare sau la punctul de vânzare, cu privire la necesitatea ștergerii datelor personale care ar putea fi stocate în EEE înainte de eliminarea acestora.” |
| --- | --- |

38.

În plus, AEPD consideră adecvat ca ar trebui să fie luate în considerare următoarele modificări:

—   articolul 4 alineatul (2):

„Statele membre încurajează măsurile de promovare a proiectării și producției de echipamente electrice și electronice care facilitează ștergerea oricăror date cu caracter personal conținute în EEE în momentul eliminării acestora din urmă”;

—   articolul 8 alineatul (7):

„Statele membre se asigură ca toate DEEE colectate care conțin date cu caracter personal și care fac obiectul unui tratament pentru a fi reciclate sau refolosite nu sunt comercializate dacă aceste date nu au fost în prealabil șterse, utilizând cele mai bune tehnici disponibile.”;

—   articolul 14 alineatul (6):

„Statele membre pot impune ca producătorii și/sau distribuitorii să informeze utilizatorii de EEE care conțin date cu caracter personal, de exemplu în instrucțiunile de utilizare sau la punctul de vânzare, cu privire la necesitatea ștergerii datelor personale care ar putea fi stocate în EEE înainte de eliminarea acestora.”

Adoptat la Bruxelles, 14 aprilie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  COM(2008) 810 final.

1

(2)  JO L 37, 13.2.2003, p. 24.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

3

(4)  A se vedea CJE, 23.2.1999, C-42/97 Parlamentul European/Consiliul Uniunii Europene, Rec. 1999, I-869, punctul 43.

4

(5)  A se vedea, de asemenea, între altele, CJE, 30.1.2001, C-36/98 Spania/Consiliul, Rec. 2001, p. I-779, punctul 59: „În cazul în care analiza unei măsuri comunitare arată că aceasta urmărește un dublu scop sau că are o componentă dublă și dacă unul (una) dintre acestea poate fi identificat(ă) ca scop sau componentă principal(ă) sau preponderant(ă), celălalt (cealaltă) fiind doar indirect(ă), actul legislativ trebuie să aibă un singur temei juridic, și anume acela impus de scopul sau componenta principal(ă) sau predominant(ă)”.

5

(6)  Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare pentru actele legislative, JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

6

(7)  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei de însoțire a propunerii de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (reformare). Evaluarea impactului, 3.12.2008 [COM(2008) 810 final] SEC(2008) 2933, p. 17.

7

(8)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

8

(9)  Pentru definiția „operatorului” a se vedea articolul 2 litera (d) din Directiva 95/46/CE.

9

(10)  A se vedea articolul 8, Directiva 95/46/CE.

10

(11)  A se vedea Avizul AEPD privind Agenția pentru gestionarea sistemelor informatice de mari dimensiuni (JO C 70, 19.3.2010, p. 13), punctele 46 și 47; Avizul privind propunerea de directivă privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO C 128, 6.6.2009, p. 20), punctele 27-31.

11

(12)  A se vedea articolul 3 din aceeași directivă.

12

(13)  Directiva 2009/136/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2002/22/CE privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile de comunicații electronice, a Directivei 2002/58/CE privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecția consumatorului, JO L 337, 18.12.2009, p. 11.

13

(14)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei de însoțire a propunerii de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (reformare), SEC(2008) 2933, 3.12.2008; a se vedea, însă, Universitatea Națiunilor Unite, Analiza din 2008 a Directivei 2002/96/CE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE), Comisia Europeană, Belgia, 2007, p. 273 (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); „Data security is also an issue — removing personal data from a hard-drive” (Securitatea datelor reprezintă, de asemenea, o problemă – ștergerea datelor personale de pe un hard disk).

14

(15)  A se vedea, de exemplu, articolul online al BBC „Children's files on eBay computer” (Dosare referitoare la copii stocate pe un calculator disponibil pe eBay), 4 mai 2007, în care se relatează că un computer care conținea date personale despre îngrijirea și adopția copiilor a fost vândut pe eBay (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); a se vedea, de asemenea, articolul online al BBC „Bank customer data sold on eBay” (Datele clienților unei bănci au fost vândute pe eBay), 26 august 2008, în care se relatează că un hard disk conținând datele cu caracter personal referitoare la un număr de un milion de clienți ai unei bănci a fost vândut pe eBay (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

(16)  A se vedea HP, Consultarea părților interesate cu privire la analiza Directivei 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE), pp. 7-8; DELL (proiect de observații), opțiuni de politică în ceea ce privește analiza DEEE în consultarea părților interesate cu privire la analiza Directivei 2002/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE), p. 2, punctul 1.1. și punctul 4, punctul 1.3. (3.6.2008); poziția și propunerea Royal Philips Electronics, consultarea părților interesate în ceea ce privește revizuirea Directivei DEEE, p. 12 (5.6.2008) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). A se vedea, de asemenea, Răspunsul la consultarea privind DEEE, Rezumatul răspunsurilor și răspunsul guvernelor la cea de a patra consultare privind punerea în aplicare a Directivelor 2002/96/CE și 2003/108/CE cu privire la deșeurile de echipamente electrice și electronice, decembrie 2006, p. 30: „Protecția și securitatea datelor. Unele societăți de gestionare a deșeurilor ar dori să existe orientări cu privire la protecția și securitatea datelor, în special din perspectiva faptului că acestea vor manipula date sensibile” (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Deșeuri electrice și electronice și protecția datelor, 13 octombrie 2008 (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), menționat, de asemenea, în cel de-al doisprezecelea raport anual al Grupului de lucru înființat în temeiul articolului 29 privind protecția datelor, 16 iunie 2009, p. 57; a se vedea, de asemenea, Grupul internațional de lucru în domeniul protecției datelor și telecomunicațiilor, Recomandarea privind protecția datelor și deșeurile electronice, Sofia, 12-13.3.2009 (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

(18)  „Conceptul de operator este [...] funcțional, în sensul că se dorește a aloca responsabilități în care influența concretă este și se bazează astfel mai degrabă pe o analiză a situației de fapt decât pe o analiză formală”: a se vedea Grupul de lucru înființat în temeiul articolului 29 privind protecția datelor, WP 169, Avizul nr. 1/2010 privind conceptele de „operator” și de „persoană împuternicită”, adoptat la 16 februarie 2010.

18

(19)  A se vedea, de exemplu, documentul de politică AEPD și cercetarea și dezvoltarea tehnologică în cadrul UE, document strategic, 28 aprilie 2008, p. 2; Avizul AEPD privind sistemele inteligente de transport (JO C 47, 25.2.2010, p. 6); Avizul AEPD privind farmacovigilența (JO C 229, 23.9.2009, p. 19).

19

(20)  Pentru o aplicare generală a principiului, a se vedea Grupul de lucru privind protecția datelor înființat în temeiul articolului 29 – Grupul de lucru privind poliția și justiția, Viitorul confidențialității. Contribuție comună la consultarea Comisiei Europene cu privire la cadrul legislativ pentru dreptul fundamental la protejarea datelor cu caracter personal, WP 168, adoptat la 1 decembrie 2009, pp. 3 și 12; a se vedea, de asemenea, Recomandarea Comisiei privind aplicarea principiilor de respectare a vieții private și de protecție a datelor în aplicațiile bazate pe identificarea prin radiofrecvență, C(2009) 3200 final, p. 8.

20

(21)  A se vedea Comunicarea Comisiei, „Agenda europeană privind cercetarea și inovarea în materie de securitate – Poziția inițială a Comisiei privind principalele concluzii și recomandări ale forumului european pentru cercetare și inovare în domeniul securității (ESRIF)”, COM(2009) 691 final, pp. 6 și 14.

21

(22)  A se vedea, de asemnea, Avizul AEPD din 18 martie 2010 privind promovarea securității și încrederii în societatea informațională prin încurajarea protecției datelor și a confidențialității.

22

(23)  Articolul 3 alineatul (3) din Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea a conformității acestora (JO L 91, 7.4.1999, p. 10): „[...] Comisia poate decide că aparatele impuse de anumite categorii de echipamente sau de anumite tipuri de aparate sunt construite astfel încât [...] să prezinte garanții pentru asigurarea protecției datelor cu caracter personal și a vieții private a utilizatorilor și a abonaților”.

23

(24)  „Dacă este necesar, se pot adopta măsuri care să asigure că echipamentele terminale sunt construite într-un mod care să le facă compatibile cu dreptul utilizatorilor de a proteja și de a controla folosirea datelor lor personale, în conformitate cu Directiva 1999/5/CE și cu Decizia 87/95/CEE a Consiliului din 22 decembrie 1986 privind standardizarea în domeniul tehnologiei informației și al comunicațiilor”. A se vedea, de asemenea, considerentul 46 din aceeași directivă, menționat în nota de subsol 13.

24

(25)  În favoarea acestei perspective de politică, a se vedea, de asemenea, V. Reding, discurs-program cu ocazia Zilei protecției datelor, 28 ianuarie 2010, Parlamentul European, Bruxelles, DISCURS/10/16: „Întreprinderile trebuie să își folosească puterea de inovare pentru îmbunătățirea protecției confidențialității și a datelor cu caracter personal încă de la începutul ciclului de dezvoltare. Confidențialitatea prin concepție este un principiu atât în interesul cetățenilor, cât și în interesul întreprinderilor. Confidențialitatea prin concepție va conduce la mai buna protejare a persoanelor fizice, precum și la încredere în noile servicii și produse care, la rândul lor, vor avea un impact pozitiv asupra economiei. Am văzut unele exemple încurajatoare, însă este necesar să se facă mult mai mult”.

25

(26)  A se vedea, de exemplu, Poliția Regală Canadiană Călare (Royal Canadian Mounted Police), B2-002 – Produse pentru suprascrierea mediilor informatice și pentru ștergerea în siguranță a datelor (05/2009), la adresa http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/22

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2010/C 280/03

| Data adoptării deciziei | 6.7.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 42/10 |
| Stat membru | Finlanda |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Temei legal | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Tipul măsurii | Ajutor de pensionare anticipată |
| Obiectiv | Dezvoltare sectorială |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | 184 de milioane EUR |
| Valoare | Variabilă |
| Durată (perioadă) | 1.1.2011-31.12.2014 |
| Sectoare economice | Producția primară de produse agricole |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Data adoptării deciziei

6.7.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 42/10

Stat membru

Finlanda

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Temei legal

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Tipul măsurii

Ajutor de pensionare anticipată

Obiectiv

Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

184 de milioane EUR

Valoare

Variabilă

Durată (perioadă)

1.1.2011-31.12.2014

Sectoare economice

Producția primară de produse agricole

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 131/10 |
| Stat membru | Bulgaria |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Temei legal | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98
  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Tipul măsurii | Schemă de ajutoare |
| Obiectiv | Condiții meteorologice defavorabile, dezastre naturale sau evenimente excepționale |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget total: 600 milioane BGN |
| Valoare | 80 % |
| Durată (perioadă) | Până la 31 decembrie 2013 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Data adoptării deciziei

20.7.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 131/10

Stat membru

Bulgaria

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Temei legal

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Condiții meteorologice defavorabile, dezastre naturale sau evenimente excepționale

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget total: 600 milioane BGN

Valoare

80 %

Durată (perioadă)

Până la 31 decembrie 2013

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 9.7.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 133/10 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Provincia autonoma di Bolzano |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Temei legal | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Tipul măsurii | Schemă de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare pentru sectorul silvic |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget total maxim: 30 de milioane EUR |
| Valoare | Maximum 100 % din costurile eligibile |
| Durată (perioadă) | 2010-2013 |
| Sectoare economice | Sectorul silvic |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

9.7.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 133/10

Stat membru

Italia

Regiune

Provincia autonoma di Bolzano

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Temei legal

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare pentru sectorul silvic

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget total maxim: 30 de milioane EUR

Valoare

Maximum 100 % din costurile eligibile

Durată (perioadă)

2010-2013

Sectoare economice

Sectorul silvic

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 4.6.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 148/10 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Provincia autonoma di Trento |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Temei legal | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Tipul măsurii | Schemă de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare pentru sectorul silvic |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Cheltuielile anuale maxime: 3,25 milioane EUR
  Suma totală maximă: 13 milioane EUR |
| Valoare | Până la 100 % din costurile eligibile |
| Durată (perioadă) | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Sectorul silvic |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

4.6.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 148/10

Stat membru

Italia

Regiune

Provincia autonoma di Trento

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Temei legal

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare pentru sectorul silvic

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Cheltuielile anuale maxime: 3,25 milioane EUR

Suma totală maximă: 13 milioane EUR

Valoare

Până la 100 % din costurile eligibile

Durată (perioadă)

31.12.2013

Sectoare economice

Sectorul silvic

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 17.6.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 209/10 |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Temei legal | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Data adoptării deciziei

17.6.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 209/10

Stat membru

Franța

Regiune

Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Temei legal

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Ajutor destinat compensării pierderilor de producție în sectorul agricol

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Maximum 43 000 000 EUR

Valoare

Maximum 60 %

Durată (perioadă)

4 ani

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Ministère de l’alimentation, de l’agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l’alimentation, de l’agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/26

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2010/C 280/04

| Data adoptării deciziei | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 414/09 |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aides de l’Agence de l’eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Temei legal | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006)
  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie |
| Tipul măsurii | Schemă de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutor pentru măsuri de agromediu |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget anual: 21,33 de milioane EUR |

Data adoptării deciziei

16.7.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 414/09

Stat membru

Franța

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aides de l’Agence de l’eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Temei legal

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006)

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l’agence de l’eau Artois-Picardie

Tipul măsurii

Schemă de ajutoare

Obiectiv

Ajutor pentru măsuri de agromediu

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 21,33 de milioane EUR

| | Buget total: 64 de milioane EUR |
| --- | --- |

Buget total: 64 de milioane EUR

Valoare

Maximum 100 % din costurile eligibile

Durată (perioadă)

2010-2012

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Agence de l’eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l’eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 3.2.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 582/09 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Sardegna |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Temei legal | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»
  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21
  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Restructurarea unei întreprinderi în dificultate |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | 294 540 EUR |
| Valoare | 75 % |
| Durată (perioadă) | După aprobarea ajutorului de către Comisie |
| Sectoare economice | Agricultură (sectorul vitivinicol) |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

3.2.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 582/09

Stat membru

Italia

Regiune

Sardegna

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Temei legal

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Restructurarea unei întreprinderi în dificultate

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

294 540 EUR

Valoare

75 %

Durată (perioadă)

După aprobarea ajutorului de către Comisie

Sectoare economice

Agricultură (sectorul vitivinicol)

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | NN 26/10 |
| Stat membru | Republica Cehă |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Temei legal | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů
  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Ajutor legat de scutirile de impozite în temeiul Directivei 2003/96/CE |
| Forma de ajutor | Avantaj fiscal |
| Buget | | Total: 6 800 de milioane CZK (aproximativ 272 de milioane EUR) |

Data adoptării deciziei

20.7.2010

Numărul de referință al ajutorului

NN 26/10

Stat membru

Republica Cehă

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Temei legal

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Ajutor legat de scutirile de impozite în temeiul Directivei 2003/96/CE

Forma de ajutor

Avantaj fiscal

Buget

Total: 6 800 de milioane CZK (aproximativ 272 de milioane EUR)

| | Anual: 1 700 de milioane CZK (aproximativ 68 de milioane EUR) |
| --- | --- |

Anual: 1 700 de milioane CZK (aproximativ 68 de milioane EUR)

Valoare

60 % din cheltuielile eligibile

Durată (perioadă)

Până la 31 decembrie 2013

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

| Data adoptării deciziei | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 213/10 |
| Stat membru | Estonia |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Temei legal | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus. |
| Tipul măsurii | Ajutoare pentru sectorul silvic |
| Obiectiv | Silvicultură |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget total de 326 de milioane EEK (aproximativ 20,8 milioane EUR) |
| Valoare | Până la 100 % din cheltuielile eligibile |
| Durată (perioadă) | De la data deciziei Comisiei până la 31 decembrie 2013 |
| Sectoare economice | Silvicultură |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Data adoptării deciziei

16.7.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 213/10

Stat membru

Estonia

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Temei legal

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus.

Tipul măsurii

Ajutoare pentru sectorul silvic

Obiectiv

Silvicultură

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget total de 326 de milioane EEK (aproximativ 20,8 milioane EUR)

Valoare

Până la 100 % din cheltuielile eligibile

Durată (perioadă)

De la data deciziei Comisiei până la 31 decembrie 2013

Sectoare economice

Silvicultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/29

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2010/C 280/05

| Data adoptării deciziei | 12.8.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 83/10 |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Sardegna |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Temei legal | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»
  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2
  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Restructurarea unei întreprinderi medii |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | 1 milion EUR |
| Valoare | 33,3 % din costurile totale de restructurare (3 milioane EUR) |
| Durată (perioadă) | Ajutor ad hoc |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Data adoptării deciziei

12.8.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 83/10

Stat membru

Italia

Regiune

Sardegna

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Temei legal

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Restructurarea unei întreprinderi medii

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

1 milion EUR

Valoare

33,3 % din costurile totale de restructurare (3 milioane EUR)

Durată (perioadă)

Ajutor ad hoc

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/30

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri față de care Comisia nu prezintă obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE, cu excepția produselor prevăzute în anexa I la tratat)

2010/C 280/06

| Data adoptării deciziei | 7.4.2010 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | N 716/09 |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Temei legal | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Tipul măsurii | Despăgubire pentru pagubele suferite de mijloacele de producție agricolă în urma unui eveniment excepțional |
| Obiectiv | Evenimente excepționale |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget total: 8 000 000 EUR |
| Valoare | Producătorii care au suferit pagube de cel puțin 30 % vor avea dreptul de a primi ajutoare. Intensitatea ajutorului va depinde de natura obiectelor deteriorate și va varia între 50 % și 80 % |
| Durată (perioadă) | De la aprobarea schemei până la 31 decembrie 2013 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Data adoptării deciziei

7.4.2010

Numărul de referință al ajutorului

N 716/09

Stat membru

Grecia

Regiune

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Temei legal

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Tipul măsurii

Despăgubire pentru pagubele suferite de mijloacele de producție agricolă în urma unui eveniment excepțional

Obiectiv

Evenimente excepționale

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget total: 8 000 000 EUR

Valoare

Producătorii care au suferit pagube de cel puțin 30 % vor avea dreptul de a primi ajutoare. Intensitatea ajutorului va depinde de natura obiectelor deteriorate și va varia între 50 % și 80 %

Durată (perioadă)

De la aprobarea schemei până la 31 decembrie 2013

Sectoare economice

Agricultură

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_ro.htm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/31

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 octombrie 2010

2010/C 280/07

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4089 |
| JPY | yen japonez | 114,28 |
| DKK | coroana daneză | 7,4564 |
| GBP | lira sterlină | 0,87750 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2230 |
| CHF | franc elvețian | 1,3423 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0925 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,515 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 274,18 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7097 |
| PLN | zlot polonez | 3,9050 |
| RON | leu românesc nou | 4,2765 |
| TRY | lira turcească | 1,9808 |
| AUD | dolar australian | 1,4142 |
| CAD | dolar canadian | 1,4165 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,9300 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8565 |
| SGD | dolar Singapore | 1,8244 |
| KRW | won sud-coreean | 1 564,64 |
| ZAR | rand sud-african | 9,5833 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,3568 |
| HRK | kuna croată | 7,3355 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 530,82 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,3443 |
| PHP | peso Filipine | 60,847 |
| RUB | rubla rusească | 42,5650 |
| THB | baht thailandez | 42,015 |
| BRL | real brazilian | 2,3369 |
| MXN | peso mexican | 17,4580 |
| INR | rupie indiană | 62,1320 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4089

JPY

yen japonez

114,28

DKK

coroana daneză

7,4564

GBP

lira sterlină

0,87750

SEK

coroana suedeză

9,2230

CHF

franc elvețian

1,3423

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0925

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,515

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

274,18

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7097

PLN

zlot polonez

3,9050

RON

leu românesc nou

4,2765

TRY

lira turcească

1,9808

AUD

dolar australian

1,4142

CAD

dolar canadian

1,4165

HKD

dolar Hong Kong

10,9300

NZD

dolar neozeelandez

1,8565

SGD

dolar Singapore

1,8244

KRW

won sud-coreean

1 564,64

ZAR

rand sud-african

9,5833

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,3568

HRK

kuna croată

7,3355

IDR

rupia indoneziană

12 530,82

MYR

ringgit Malaiezia

4,3443

PHP

peso Filipine

60,847

RUB

rubla rusească

42,5650

THB

baht thailandez

42,015

BRL

real brazilian

2,3369

MXN

peso mexican

17,4580

INR

rupie indiană

62,1320

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/32

---

DECIZIA COMISIEI

din 14 octombrie 2010

privind reactivarea grupului la nivel înalt „CARS 21” pentru competitivitate și creștere durabilă în industria autovehiculelor din Uniunea Europeană

2010/C 280/08

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 173 din tratat trasează Uniunii Europene și statelor membre sarcina de a veghea la asigurarea condițiilor necesare competitivității industriei Uniunii. Articolul 191 din TFUE stipulează faptul că politica Uniunii în domeniul mediului contribuie la promovarea de măsuri de conservare, protecție și ameliorare a calității mediului, precum și de combatere a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 173 din tratat trasează Uniunii Europene și statelor membre sarcina de a veghea la asigurarea condițiilor necesare competitivității industriei Uniunii. Articolul 191 din TFUE stipulează faptul că politica Uniunii în domeniul mediului contribuie la promovarea de măsuri de conservare, protecție și ameliorare a calității mediului, precum și de combatere a schimbărilor climatice.

| (2) | În cadrul politicii industriale a Comisiei, procesul CARS 21 („Un sistem de reglementare competitiv pentru industria autovehiculelor în secolul XXI”), lansat inițial în anul 2005, a formulat recomandări pentru politica pe termen scurt, mediu și lung în cadrul politicii publice de reglementare a industriei autovehiculelor în Uniunea Europeană cu scopul de a ameliora la nivel global competitivitatea și ocuparea forței de muncă și de a sprijini, în același timp, progresele în materie de siguranță și de mediu la prețuri acceptabile pentru consumatori. |
| --- | --- |

(2)

În cadrul politicii industriale a Comisiei, procesul CARS 21 („Un sistem de reglementare competitiv pentru industria autovehiculelor în secolul XXI”), lansat inițial în anul 2005, a formulat recomandări pentru politica pe termen scurt, mediu și lung în cadrul politicii publice de reglementare a industriei autovehiculelor în Uniunea Europeană cu scopul de a ameliora la nivel global competitivitatea și ocuparea forței de muncă și de a sprijini, în același timp, progresele în materie de siguranță și de mediu la prețuri acceptabile pentru consumatori.

| (3) | În comunicarea sa intitulată „EUROPA 2020 – o strategie europeană pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (1), Comisia prezintă propuneri de modernizare și de decarbonizare a sectorului transporturilor, precum și de promovare a noilor tehnologii, inclusiv a vehiculelor electrice. Inițiativa emblematică intitulată „O politică industrială în epoca mondializării” vizează să pună în aplicare o politică industrială menită să creeze cele mai bune condiții-cadru pentru menținerea și dezvoltarea în Europa a unei baze industriale puternice, competitive și diversificate, precum și să promoveze durabilitatea prin sprijinirea trecerii sectoarelor de producție la utilizarea mai eficientă a energiei și resurselor. Inițiativa emblematică intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” va sprijini unele măsuri ample de infrastructură, precum implementarea infrastructurii rețelelor pentru mobilitatea electrică, gestionarea inteligentă a traficului și, în special, promovarea noilor tehnologii, inclusiv a vehiculelor electrice și hibride. |
| --- | --- |

(3)

În comunicarea sa intitulată „EUROPA 2020 – o strategie europeană pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (1), Comisia prezintă propuneri de modernizare și de decarbonizare a sectorului transporturilor, precum și de promovare a noilor tehnologii, inclusiv a vehiculelor electrice. Inițiativa emblematică intitulată „O politică industrială în epoca mondializării” vizează să pună în aplicare o politică industrială menită să creeze cele mai bune condiții-cadru pentru menținerea și dezvoltarea în Europa a unei baze industriale puternice, competitive și diversificate, precum și să promoveze durabilitatea prin sprijinirea trecerii sectoarelor de producție la utilizarea mai eficientă a energiei și resurselor. Inițiativa emblematică intitulată „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor” va sprijini unele măsuri ample de infrastructură, precum implementarea infrastructurii rețelelor pentru mobilitatea electrică, gestionarea inteligentă a traficului și, în special, promovarea noilor tehnologii, inclusiv a vehiculelor electrice și hibride.

| (4) | În comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană privind vehiculele ecologice și eficiente din punct de vedere energetic” (2) sunt definite obiectivele, de la cele pe termen scurt până la cele pe termen lung, de a sprijini cercetarea și inovarea, de a găsi soluții în domeniul producerii și distribuirii energiei electrice, de a stimula ocuparea forței de muncă și de a încuraja intrarea pe piață a vehiculelor verzi prin adoptarea acestora de către consumatori. |
| --- | --- |

(4)

În comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană privind vehiculele ecologice și eficiente din punct de vedere energetic” (2) sunt definite obiectivele, de la cele pe termen scurt până la cele pe termen lung, de a sprijini cercetarea și inovarea, de a găsi soluții în domeniul producerii și distribuirii energiei electrice, de a stimula ocuparea forței de muncă și de a încuraja intrarea pe piață a vehiculelor verzi prin adoptarea acestora de către consumatori.

| (5) | Prin urmare, este necesar să se instituie un grup de experți în domeniul competitivității și creșterii durabile a industriei autovehiculelor din Uniunea Europeană, bazat pe procesul CARS 21 și să se definească misiunea și structura acestuia. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, este necesar să se instituie un grup de experți în domeniul competitivității și creșterii durabile a industriei autovehiculelor din Uniunea Europeană, bazat pe procesul CARS 21 și să se definească misiunea și structura acestuia.

| (6) | Grupul ar trebui să contribuie la identificarea strategiilor și măsurilor, transpuse la nivelul Uniunii Europene, la nivel național și de către alte părți interesate, de promovare a competitivității și a creșterii durabile a industriei autovehiculelor din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(6)

Grupul ar trebui să contribuie la identificarea strategiilor și măsurilor, transpuse la nivelul Uniunii Europene, la nivel național și de către alte părți interesate, de promovare a competitivității și a creșterii durabile a industriei autovehiculelor din Uniunea Europeană.

| (7) | Grupul ar trebui alcătuit din reprezentanți ai Parlamentului European, ai Comisiei, ai statelor membre și ai părților interesate relevante din sectorul industrial și societatea civilă, în special din reprezentanți ai consumatorilor, ai sindicatelor și ai organizațiilor neguvernamentale. |
| --- | --- |

(7)

Grupul ar trebui alcătuit din reprezentanți ai Parlamentului European, ai Comisiei, ai statelor membre și ai părților interesate relevante din sectorul industrial și societatea civilă, în special din reprezentanți ai consumatorilor, ai sindicatelor și ai organizațiilor neguvernamentale.

| (8) | Este necesară definirea unor norme privind divulgarea informației de către membrii grupului, fără a aduce atingere normelor Comisiei privind securitatea, astfel cum sunt menționate în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (3). |
| --- | --- |

(8)

Este necesară definirea unor norme privind divulgarea informației de către membrii grupului, fără a aduce atingere normelor Comisiei privind securitatea, astfel cum sunt menționate în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură (3).

| (9) | Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4). |
| --- | --- |

(9)

Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4).

| (10) | Este oportun să se stabilească o perioadă de aplicare pentru prezenta decizie. Comisia va examina în timp util oportunitatea unei prelungiri, |
| --- | --- |

(10)

Este oportun să se stabilească o perioadă de aplicare pentru prezenta decizie. Comisia va examina în timp util oportunitatea unei prelungiri,

DECIDE:

Articolul 1

Grup

Prin prezenta decizie este reactivat grupul la nivel înalt pentru competitivitatea și creșterea durabilă a industriei autovehiculelor în Uniunea Europeană, denumit în continuare „grupul”, care a funcționat anterior pe bază informală sub denumirea „Un sistem de reglementare competitiv pentru industria autovehiculelor în secolul XXI”.

Articolul 2

Misiuni

Misiunea grupului este de:

| 1. | a sprijini Comisia în probleme legate de competitivitatea și creșterea durabilă a industriei autovehiculelor; |
| --- | --- |

1.

a sprijini Comisia în probleme legate de competitivitatea și creșterea durabilă a industriei autovehiculelor;

| 2. | a efectua o analiză economică și statistică a factorilor care determină schimbările structurale în industria autovehiculelor, precum și a altor factori care influențează poziția competitivă a industriei autovehiculelor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

2.

a efectua o analiză economică și statistică a factorilor care determină schimbările structurale în industria autovehiculelor, precum și a altor factori care influențează poziția competitivă a industriei autovehiculelor din Uniunea Europeană;

| 3. | a sprijini Comisia la punerea în aplicare a măsurilor de politică definite în strategia EUROPA 2020, în inițiativa emblematică privind o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în inițiativa emblematică privind politica industrială în epoca globalizării și în Comunicarea privind vehiculele curate și cu consum redus de energie [COM(2010) 186], pentru îndeplinirea obiectivului de menținere a unei industrii a autovehiculelor competitive și durabile în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

3.

a sprijini Comisia la punerea în aplicare a măsurilor de politică definite în strategia EUROPA 2020, în inițiativa emblematică privind o Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, în inițiativa emblematică privind politica industrială în epoca globalizării și în Comunicarea privind vehiculele curate și cu consum redus de energie [COM(2010) 186], pentru îndeplinirea obiectivului de menținere a unei industrii a autovehiculelor competitive și durabile în Uniunea Europeană;

| 4. | a contribui la asigurarea unei tranziții economice și sociale calme și echilibrate prin anticipare și gestionare proactivă a procesului de restructurare, a necesarului de competențe și calificări corespunzătoare, luând în considerare rezultatele „Parteneriatului european pentru anticiparea schimbărilor din sectorul autovehiculelor”; |
| --- | --- |

4.

a contribui la asigurarea unei tranziții economice și sociale calme și echilibrate prin anticipare și gestionare proactivă a procesului de restructurare, a necesarului de competențe și calificări corespunzătoare, luând în considerare rezultatele „Parteneriatului european pentru anticiparea schimbărilor din sectorul autovehiculelor”;

| 5. | a formula o serie de recomandări privind politica specifică unui anumit sector, adresate factorilor de decizie la nivelul Uniunii Europene și la nivel național, precum și industriei și organizațiilor din cadrul societății civile; |
| --- | --- |

5.

a formula o serie de recomandări privind politica specifică unui anumit sector, adresate factorilor de decizie la nivelul Uniunii Europene și la nivel național, precum și industriei și organizațiilor din cadrul societății civile;

| 6. | a elabora principii de bună conduită în vederea promovării transparenței în relațiile comerciale și contractuale între părțile care au încheiat acorduri verticale în sectorul autovehiculelor; |
| --- | --- |

6.

a elabora principii de bună conduită în vederea promovării transparenței în relațiile comerciale și contractuale între părțile care au încheiat acorduri verticale în sectorul autovehiculelor;

| 7. | a oferi consultanță privind unele aspecte specifice legate de punerea în aplicare a Strategiei 2020 a Comisiei pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

7.

a oferi consultanță privind unele aspecte specifice legate de punerea în aplicare a Strategiei 2020 a Comisiei pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.

Articolul 3

Componență – Numirea membrilor

(1)   Grupul se compune din cel mult 40 de membri.

(2)   Acești membri sunt persoane desemnate cu titlu personal. Fiecare membru desemnează un reprezentant personal într-un subgrup permanent preparator, denumit în continuare „subgrupul preparator”.

(3)   Membrii grupului sunt numiți de Comisie dintre părțile interesate de înalt nivel, având competențe și responsabilități în domenii care au legătură cu competitivitatea și creșterea durabilă a industriei autovehiculelor din UE. Compoziția asigură o reprezentare echilibrată a diferitelor părți interesate. Grupul trebuie să cuprindă reprezentanți ai Parlamentului European, ai Comisiei, ai statelor membre, ai actorilor din lanțul de valori economice industriale, ai sindicatelor și ai societății civile (organizații neguvernamentale și consumatori).

(4)   Membrii sunt numiți pe o perioadă de doi ani. Ei rămân în funcție până la data la care sunt înlocuiți sau până la încheierea mandatului lor. Mandatul acestora poate fi reînnoit.

(5)   Membrii care nu mai sunt în măsură să contribuie în mod eficient la deliberările grupului, care demisionează sau care nu respectă condițiile prevăzute la articolul 339 din tratat pot fi înlocuiți pe perioada rămasă din mandatul lor.

(6)   Numele persoanelor desemnate cu titlu personal sunt publicate în registrul grupurilor de experți și alte entități similare ale Comisiei, denumit în continuare „registrul”.

(7)   Datele cu caracter personal sunt colectate, prelucrate și publicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Articolul 4

Exploatarea

(1)   Grupul este prezidat de un reprezentant al Comisiei.

(2)   Subgrupul preparator pregătește discuțiile, documentele de luare de poziție și consilierea cu privire la măsurile de politică și acțiunile care urmează a fi recomandate de grup. În acest scop, subgrupul preparator lucrează în contact strâns cu serviciile competente ale Comisiei.

(3)   În afara subgrupului preparator, grupul poate, în acord cu serviciile Comisiei și pe baza unui mandat pe care îl definește, să instituie grupuri de lucru pentru examinarea problemelor specifice legate de misiunile grupului. Aceste grupuri de lucru se desființează de îndată ce își îndeplinesc mandatul.

(4)   Reprezentantul Comisiei poate invita ad-hoc experți din afara grupului sau observatori, având competențe specifice în legătură cu un subiect de pe ordinea de zi, pentru a participa la activitatea grupului, a subgrupului sau a grupurilor de lucru. În plus, reprezentantul Comisiei poate acorda statutul de observator unor persoane, unor organizații, astfel cum sunt definite în regula nr. 8 alineatul (3) din regulile orizontale aplicabile grupurilor de experți, unor agenții ale UE, precum și unor țări în curs de aderare.

(5)   Membrii grupurilor de experți și reprezentanții acestora, precum și experții și observatorii invitați trebuie să respecte obligațiile de secret profesional prevăzute în tratate și în normele de implementare a acestora, precum și normele Comisiei privind securitatea raportat la protecția informațiilor clasificate ale UE, stabilite în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei. Dacă aceste obligații nu sunt îndeplinite, Comisia poate lua toate măsurile adecvate.

(6)   Informațiile obținute cu ocazia participării la deliberările sau lucrările grupului sau ale grupurilor ad-hoc sau ale subgrupurilor nu sunt divulgate în cazul în care, în opinia Comisiei, aceste informații se referă la aspecte confidențiale.

(7)   Întâlnirile grupului, ale subgrupului preparator și ale grupurilor de lucru au loc la unul dintre sediile Comisiei. Comisia asigură serviciile de secretariat. La reuniunile grupului, ale subgrupului preparator și ale grupurilor de lucru pot participa și alți funcționari ai Comisiei care sunt interesați de lucrări.

(8)   Grupul își stabilește regulamentul de procedură pe baza regulamentului de procedură standard adoptat de Comisie (5).

(9)   Comisia publică informații relevante despre activitățile desfășurate de grup, fie prin includerea acestora în registru, fie prin intermediul unui link al registrului către un site internet dedicat. Raportul final va fi publicat în cel mai scurt timp posibil după ultima reuniune a grupului.

Articolul 5

Cheltuieli aferente ședințelor

(1)   Participanții la activitățile grupului nu sunt remunerați pentru serviciile prestate.

(2)   Cheltuielile de călătorie și sejur ale participanților la activitățile grupului sunt rambursate de Comisie în conformitate cu dispozițiile în vigoare în cadrul Comisiei.

(3)   Respectivele cheltuieli sunt rambursate în limitele creditelor disponibile alocate în cadrul procedurii anuale de alocare a resurselor.

Articolul 6

Aplicabilitate

Prezenta decizie se aplică până la 14 octombrie 2012.

Adoptată la Bruxelles, 14 octombrie 2010.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  COM(2010) 2020.

1

(2)  COM(2010) 186.

2

(3)  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

3

(4)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

4

(5)  JO L 55/61, 5.3.2010, p. 61.

5

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/35

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 280/09

| 1. | La data de 8 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea BASF SE, („BASF”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Cognis GmbH („Cognis”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 8 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea BASF SE, („BASF”, Germania) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii Cognis GmbH („Cognis”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii BASF: produse chimice, materiale plastice, produse de înaltă performanță, produse chimice pentru agricultură și funcționale, petrol și gaz; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii BASF: produse chimice, materiale plastice, produse de înaltă performanță, produse chimice pentru agricultură și funcționale, petrol și gaz;

| — | în cazul întreprinderii Cognis: produse chimice specializate și ingredienți nutritivi. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Cognis: produse chimice specializate și ingredienți nutritivi.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5927 – BASF/Cognis, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5927 – BASF/Cognis, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/36

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 280/10

| 1. | La data de 8 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited („CVCII”, Jersey), controlată de Citigroup, Inc. (USA), și întreprinderea Advance Properties OOD („Advance Properties”, Bulgaria) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Huvepharma AD („Huvepharma”, Bulgaria), aflată în prezent sub controlul unic al Advance Properties, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 8 octombrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited („CVCII”, Jersey), controlată de Citigroup, Inc. (USA), și întreprinderea Advance Properties OOD („Advance Properties”, Bulgaria) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Huvepharma AD („Huvepharma”, Bulgaria), aflată în prezent sub controlul unic al Advance Properties, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Citigroup: prestarea de servicii financiare, inclusiv servicii bancare, brokeraj și gestionarea de fonduri de investiții în societăți necotate; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Citigroup: prestarea de servicii financiare, inclusiv servicii bancare, brokeraj și gestionarea de fonduri de investiții în societăți necotate;

| — | în cazul întreprinderii Advance Properties: investiții în domeniul farmaceutic, imobiliar, în domeniul energiei și al transportului maritim; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Advance Properties: investiții în domeniul farmaceutic, imobiliar, în domeniul energiei și al transportului maritim;

| — | în cazul întreprinderii Huvepharma: fabricarea de produse farmaceutice, cu activități axate pe fabricarea de produse pentru sănătatea și alimentația animalelor. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Huvepharma: fabricarea de produse farmaceutice, cu activități axate pe fabricarea de produse pentru sănătatea și alimentația animalelor.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/37

---

Comunicare din partea ministrului afacerilor economice al Regatului Țărilor de Jos în temeiul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

2010/C 280/11

Ministrul afacerilor economice notifică prin prezenta primirea unei cereri de autorizare pentru prospectarea hidrocarburilor într-o parte din sectorul P18, așa cum figurează acesta pe harta din anexa 3 la Regulamentul privind industria minieră [Mijnbouwregeling (Staatscourant nr. 245 din 2002)], parte care va fi denumită subsectorul P18b.

În temeiul directivei menționate în introducere și al articolului 15 din Legea minelor [Mijnbouwwet (Staatsblad nr. 542 din 2002)], ministrul afacerilor economice invită prin prezenta părțile interesate să depună o cerere concurentă de autorizare pentru prospectarea hidrocarburilor în subsectorul P18b al platformei continentale olandeze.

Subsectorul P18b este delimitat de paralelele dintre perechile de puncte A-B și H-I, de meridianele dintre perechile de puncte B-C, G-H și A-I, de arcele mari dintre perechile de puncte C-D și E-F, de curba 1 prin punctele D și E și de curba 2 prin punctele F și G.

Coordonatele acestor puncte sunt:

| Punctul | ° | ′ | ′′ Longitudine estică | ° | ′ | ′′ Latitudine nordică |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Punctul

°

′

′′ Longitudine estică

°

′

′′ Latitudine nordică

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Curba 1 are centrul cu coordonatele 3° 54′ 0,000′′ longitudine estică, 52° 1′ 30,000′′ latitudine nordică și raza de 5 mile maritime.

Curba 2 are centrul cu coordonatele 3° 53′ 34,000′′ longitudine estică, 52° 1′ 46,000′′ latitudine nordică și raza de 5 mile maritime.

Coordonatele geografice prin care se indică poziția punctelor sus-menționate sunt calculate în conformitate cu Sistemul de Referință Terestru European.

Subsectorul P18b are o suprafață de 313,2 km2.

Ministrul afacerilor economice reprezintă autoritatea competentă pentru acordarea de autorizații. Criteriile, condițiile și cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) și la articolul 6 alineatul (2) din directiva menționată anterior sunt transpuse în Legea minelor [Mijnbouwwet (Staatsblad nr. 542 din 2002)].

Cererile pot fi depuse în termen de 13 săptămâni de la publicarea prezentei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și trebuie trimise la adresa:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Cererile primite după expirarea acestui termen nu vor fi luate în considerație.

Decizia cu privire la cererile depuse va fi luată în termen de cel mult 12 luni de la expirarea acestui termen.

Informații suplimentare se pot obține de la dl E. J. Hoppel, la numărul +31 703797088.

---

Rectificări

| 16.10.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 280/39

---

Rectificare la Publicarea unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale în conformitate cu articolul 33 din Regulamentul (CE) nr. 607/2009 al Comisiei

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 275 din 12 octombrie 2010
  )

2010/C 280/12

La paginile 11, 13 și 15, fraza „Autoritatea competentă a statului membru:” se elimină.

---