# Eiropas Savienības C 285E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.285.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 285E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 21. oktobris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.285.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 285E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 21. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2009. gada 24.–26. novembrīŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 95 E, 15.4.2010.
  2009. gada 25. novembrī pieņemtie teksti par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 19, 23.1.2010.
  PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Trešdiena, 2009. gada 25. novembris |
| 2010/C 285E/01 | Kopenhāgenas konference par klimata pārmaiņāmEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP 15) | 1 |
| 2010/C 285E/02 | Daudzgadu programma 2010. - 2014. gadam saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (Stokholmas programma)Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs — Stokholmas programma | 12 |
| 2010/C 285E/03 | Eiropas un Vidusjūras reģiona ekonomiskās un tirdzniecības partnerattiecībasEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām pirms astotās Euromed tirdzniecības ministru konferences Briselē 2009. gada 9. decembrī | 35 |
| 2010/C 285E/04 | Kompensācijas pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumāEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par kompensācijām pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā | 42 |
| 2010/C 285E/05 | Izcelsmes marķējumsEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par izcelsmes marķējumu | 44 |
| | Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris |
| 2010/C 285E/06 | 2009. gada paplašināšanās stratēģija attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un TurcijuEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Komisijas 2009. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentu attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju | 47 |
| 2010/C 285E/07 | Vardarbības pret sievietēm izskaušanaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu | 53 |
| 2010/C 285E/08 | Politisks risinājums pirātisma problēmai Somālijas piekrastēEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par politisku risinājumu pirātisma problēmai Somālijas piekrastē | 59 |
| 2010/C 285E/09 | Vide, kas brīva no tabakas dūmiemEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija attiecībā uz vidi, kas brīva no tabakas dūmiem | 63 |
| 2010/C 285E/10 | Starptautiskās Darba organizācijas atjaunināto konvenciju ratifikācija un īstenošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par konvencijām, kuras Starptautiskā Darba organizācija ir klasificējusi kā aktuālas | 67 |
| 2010/C 285E/11 | ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksme un nodrošinātība ar pārtikuEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku | 69 |
| 2010/C 285E/12 | NikaragvaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Nikaragvu | 74 |
| 2010/C 285E/13 | Laosa un VjetnamaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par stāvokli Laosā un Vjetnamā | 76 |
| 2010/C 285E/14 | Ķīna: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Ķīnu: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošana | 80 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2009. gada 24.–26. novembrīŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 95 E, 15.4.2010.
  2009. gada 25. novembrī pieņemtie teksti par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 19, 23.1.2010.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

2009. gada 25. novembrī pieņemtie teksti par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 19, 23.1.2010.

Trešdiena, 2009. gada 25. novembris

2010/C 285E/01

Kopenhāgenas konference par klimata pārmaiņāmEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP 15)

1

2010/C 285E/02

Daudzgadu programma 2010. - 2014. gadam saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (Stokholmas programma)Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs — Stokholmas programma

12

2010/C 285E/03

Eiropas un Vidusjūras reģiona ekonomiskās un tirdzniecības partnerattiecībasEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām pirms astotās Euromed tirdzniecības ministru konferences Briselē 2009. gada 9. decembrī

35

2010/C 285E/04

Kompensācijas pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumāEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par kompensācijām pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā

42

2010/C 285E/05

Izcelsmes marķējumsEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par izcelsmes marķējumu

44

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris

2010/C 285E/06

2009. gada paplašināšanās stratēģija attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un TurcijuEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Komisijas 2009. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentu attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju

47

2010/C 285E/07

Vardarbības pret sievietēm izskaušanaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu

53

2010/C 285E/08

Politisks risinājums pirātisma problēmai Somālijas piekrastēEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par politisku risinājumu pirātisma problēmai Somālijas piekrastē

59

2010/C 285E/09

Vide, kas brīva no tabakas dūmiemEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija attiecībā uz vidi, kas brīva no tabakas dūmiem

63

2010/C 285E/10

Starptautiskās Darba organizācijas atjaunināto konvenciju ratifikācija un īstenošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par konvencijām, kuras Starptautiskā Darba organizācija ir klasificējusi kā aktuālas

67

2010/C 285E/11

ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksme un nodrošinātība ar pārtikuEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku

69

2010/C 285E/12

NikaragvaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Nikaragvu

74

2010/C 285E/13

Laosa un VjetnamaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par stāvokli Laosā un Vjetnamā

76

2010/C 285E/14

Ķīna: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošanaEiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Ķīnu: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošana

80

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2009. gada 24. novembris |
| 2010/C 285E/15 | Tobias Pflüger imunitātes un privilēģijas aizstāvēšanaEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Tobias Pflüger imunitāti un privilēģijas (2009/2055(IMM)) | 84 |
| | Trešdiena, 2009. gada 25. novembris |
| 2010/C 285E/16 | Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošana Lisabonas līgumamEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu Lisabonas līgumam (2009/2062(REG)) | 86 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 24. novembris

2010/C 285E/15

Tobias Pflüger imunitātes un privilēģijas aizstāvēšanaEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Tobias Pflüger imunitāti un privilēģijas (2009/2055(IMM))

Tobias Pflüger

Tobias Pflüger

84

Trešdiena, 2009. gada 25. novembris

2010/C 285E/16

Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošana Lisabonas līgumamEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu Lisabonas līgumam (2009/2062(REG))

86

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2009. gada 24. novembris |
| 2010/C 285E/17 | Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***IIIEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD)) | 111 |
| 2010/C 285E/18 | Statistika par pesticīdiem ***IIIEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD)) | 112 |
| 2010/C 285E/19 | Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršana Eiropas komunikāciju tīklu jomā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (kodificēta versija) (COM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD)) | 113 |
| 2010/C 285E/20 | Makrofinansiālā palīdzība Gruzijai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (COM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS)) | 114 |
| 2010/C 285E/21 | Makrofinansiālā palīdzība Armēnijai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Armēnijai (COM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS)) | 115 |
| 2010/C 285E/22 | Makrofinansiālā palīdzība Serbijai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Serbijai (COM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS)) | 116 |
| 2010/C 285E/23 | Makrofinansiālā palīdzība Bosnijai un Hercegovinai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai (COM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS)) | 117 |
| 2010/C 285E/24 | Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes direktīvas, ar ko groza vairākus noteikumus PVN Direktīvā 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, projektu (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS)) | 118 |
| 2010/C 285E/25 | OSPAR konvencijas II un III pielikuma grozījumi *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to grozījumu apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā, kuri attiecībā uz oglekļa dioksīda plūsmu noglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos izdarīti Konvencijas par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību (OSPAR konvencija) II un III pielikumā (COM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS)) | 121 |
| 2010/C 285E/26 | Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu (grozījumi Lēmumā 2006/326/EK) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/326/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu 5. panta 2. punktu (COM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS)) | 123 |
| 2010/C 285E/27 | EK un Dānijas nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (grozījumi Lēmumā 2006/325/EK) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktu (COM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS)) | 124 |
| 2010/C 285E/28 | Grenlandes melnā paltusa resursu atjaunošanas plāns *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2115/2005, ar ko izveido Grenlandes melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas darbības jomā (COM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS)) | 125 |
| 2010/C 285E/29 | Eiropas Kopienas nolīgums par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kura grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (COM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS)) | 126 |
| 2010/C 285E/30 | Protokols par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paraksta Eiropas Kopienas protokolu par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem (COM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS)) | 127 |
| 2010/C 285E/31 | Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa (COM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD)) | 128 |
| 2010/C 285E/32 | Informācijas tehnoloģiju izmantošana muitas vajadzībām *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Francijas Republikas iniciatīvu par to, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS)) | 129 |
| | Trešdiena, 2009. gada 25. novembris |
| 2010/C 285E/33 | Riepu marķēšana attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD)) | 150 |
| PIELIKUMS | 151 |
| 2010/C 285E/34 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Beļģija, tekstila nozare, un Īrija, DellEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD)) | 151 |
| PIELIKUMS | 154 |
| | Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris |
| 2010/C 285E/35 | Eiropas Brīvprātīgā darba gads (2011) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) (COM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS)) | 156 |
| 2010/C 285E/36 | EK un Ukrainas nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā *Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai atjauninātu Eiropas Kopienas un Ukrainas nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (COM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS)) | 170 |
| 2010/C 285E/37 | Statūti Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Memorands par to, ka sekretariātu Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā veidos Starptautiskās enerģētikas aģentūras paspārnē *Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena paraksta Statūtus Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Memorandu par to, ka sekretariātu Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā veidos Starptautiskās enerģētikas aģentūras paspārnē (COM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS)) | 171 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 24. novembris

2010/C 285E/17

Elektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***IIIEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

111

2010/C 285E/18

Statistika par pesticīdiem ***IIIEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

112

2010/C 285E/19

Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršana Eiropas komunikāciju tīklu jomā ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (kodificēta versija) (COM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

113

2010/C 285E/20

Makrofinansiālā palīdzība Gruzijai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (COM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

114

2010/C 285E/21

Makrofinansiālā palīdzība Armēnijai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Armēnijai (COM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

115

2010/C 285E/22

Makrofinansiālā palīdzība Serbijai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Serbijai (COM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

116

2010/C 285E/23

Makrofinansiālā palīdzība Bosnijai un Hercegovinai *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai (COM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

117

2010/C 285E/24

Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes direktīvas, ar ko groza vairākus noteikumus PVN Direktīvā 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, projektu (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

118

2010/C 285E/25

OSPAR konvencijas II un III pielikuma grozījumi *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to grozījumu apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā, kuri attiecībā uz oglekļa dioksīda plūsmu noglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos izdarīti Konvencijas par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību (OSPAR konvencija) II un III pielikumā (COM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

121

2010/C 285E/26

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu (grozījumi Lēmumā 2006/326/EK) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/326/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu 5. panta 2. punktu (COM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

123

2010/C 285E/27

EK un Dānijas nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (grozījumi Lēmumā 2006/325/EK) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktu (COM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

124

2010/C 285E/28

Grenlandes melnā paltusa resursu atjaunošanas plāns *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2115/2005, ar ko izveido Grenlandes melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas darbības jomā (COM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

125

2010/C 285E/29

Eiropas Kopienas nolīgums par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kura grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (COM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

COTIF

126

2010/C 285E/30

Protokols par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paraksta Eiropas Kopienas protokolu par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem (COM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

127

2010/C 285E/31

Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa ***IEiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa (COM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

128

2010/C 285E/32

Informācijas tehnoloģiju izmantošana muitas vajadzībām *Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Francijas Republikas iniciatīvu par to, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

129

Trešdiena, 2009. gada 25. novembris

2010/C 285E/33

Riepu marķēšana attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti ***IIEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

150

PIELIKUMS

PIELIKUMS

151

2010/C 285E/34

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Beļģija, tekstila nozare, un Īrija, DellEiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

151

PIELIKUMS

PIELIKUMS

154

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris

2010/C 285E/35

Eiropas Brīvprātīgā darba gads (2011) *Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) (COM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

156

2010/C 285E/36

EK un Ukrainas nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā *Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai atjauninātu Eiropas Kopienas un Ukrainas nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (COM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

170

2010/C 285E/37

Statūti Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Memorands par to, ka sekretariātu Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā veidos Starptautiskās enerģētikas aģentūras paspārnē *Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena paraksta Statūtus Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Memorandu par to, ka sekretariātu Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā veidos Starptautiskās enerģētikas aģentūras paspārnē (COM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

171

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2009.–2010. GADA SESIJA 2009. gada 24.–26. novembrī Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 95 E, 15.4.2010. 2009. gada 25. novembrī pieņemtie teksti par 2007. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 19, 23.1.2010. PIEŅEMTIE TEKSTI

Trešdiena, 2009. gada 25. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/1

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisKopenhāgenas konference par klimata pārmaiņām

P7_TA(2009)0089

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP 15)

2010/C 285 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

ņemot vērā Bali rīcības plānu (Lēmums 1/COP 13),

ņemot vērā 2009. gada 7.–18. decembrī Kopenhāgenā (Dānijā) gaidāmo UNFCCC līgumslēdzēju pušu 15. konferenci (COP 15) un Kioto protokola pušu piekto konferenci (COP/MOP 5),

ņemot vēra Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembrī pieņemto klimata un enerģētikas paketi, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (1), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmumu 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (3),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 10. septembra paziņojumu “Palielināt starptautisko finansējumu klimata pārmaiņu jautājumiem. Eiropas apsvērumi saistībā ar Kopenhāgenas vienošanos” (COM(2009)0475),

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2009. gada 4. februāra rezolūciju “2050: nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (4) un 2009. gada 11. marta rezolūciju “ES stratēģija, lai Kopenhāgenas sarunās panāktu visaptverošu nolīgumu par klimata pārmaiņām, un atbilstoša finansējuma nodrošināšana klimata pārmaiņu politikas īstenošanai” (5),

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, Eiropas Parlamenta un Komisijas 2005. gada 20. decembra kopīgo paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (6) un jo īpaši tā 22., 38., 75., 76. un 105. punktu,

ņemot vērā 2009. gada 29. un 30. oktobra Eiropadomes sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas (7),

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 2009. gada decembrī Kopenhāgenā ir paredzēts noslēgt sarunas par tādu visaptverošu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas attiektos uz laikposmu pēc 2012. gada; tā kā šādam nolīgumam jābūt juridiski saistošam un saskaņotam ar jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kas liecina, ka klimata pārmaiņas notiek straujāk un daudz agresīvāk, nekā uzskatīts iepriekš, kā arī ar mērķi ierobežot globālo virszemes temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz pirmsrūpniecības laikmeta temperatūras līmeni par vairāk nekā 2oC (“2oC mērķis”); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. gada decembrī Kopenhāgenā ir paredzēts noslēgt sarunas par tādu visaptverošu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, kas attiektos uz laikposmu pēc 2012. gada; tā kā šādam nolīgumam jābūt juridiski saistošam un saskaņotam ar jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, kas liecina, ka klimata pārmaiņas notiek straujāk un daudz agresīvāk, nekā uzskatīts iepriekš, kā arī ar mērķi ierobežot globālo virszemes temperatūras pieaugumu tā, lai tas nepārsniedz pirmsrūpniecības laikmeta temperatūras līmeni par vairāk nekā 2oC (“2oC mērķis”);

| B. | tā kā 2oC mērķa sasniegšanai ir nepieciešams, lai attīstītās valstis uzņemtos galveno lomu, ievērojami samazinot emisijas, un lai arī jaunattīstības valstis dotu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2oC mērķa sasniegšanai ir nepieciešams, lai attīstītās valstis uzņemtos galveno lomu, ievērojami samazinot emisijas, un lai arī jaunattīstības valstis dotu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā;

| C. | tā kā jaunattīstības valstis ir vismazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, toties vissmagāk izjūt to sekas, un tā kā klimata pārmaiņu rezultātā riskam tiek pakļauti 40 % starptautisko ieguldījumu, kas paredzēti nabadzības mazināšanai, tādējādi apdraudot attīstības darba efektivitāti un ilgtspējību; tā kā pastāv skaidra nepieciešamība pēc uzlabotas koordinācijas, papildināmības un saskaņotības starp klimata pārmaiņām un attīstības iniciatīvām; |
| --- | --- |

C.

tā kā jaunattīstības valstis ir vismazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, toties vissmagāk izjūt to sekas, un tā kā klimata pārmaiņu rezultātā riskam tiek pakļauti 40 % starptautisko ieguldījumu, kas paredzēti nabadzības mazināšanai, tādējādi apdraudot attīstības darba efektivitāti un ilgtspējību; tā kā pastāv skaidra nepieciešamība pēc uzlabotas koordinācijas, papildināmības un saskaņotības starp klimata pārmaiņām un attīstības iniciatīvām;

| D. | tā kā klimata pārmaiņas var saasināt konfliktu iespējamību par dabas resursiem, ņemot vērā, ka samazinās aramzemes platības, pieaug ūdens nepietiekamība, atmežošana un klimata pārmaiņu izraisīta migrācija; tā kā būtu jāņem vērā arī iespējamā ietekme uz sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata pārmaiņas var saasināt konfliktu iespējamību par dabas resursiem, ņemot vērā, ka samazinās aramzemes platības, pieaug ūdens nepietiekamība, atmežošana un klimata pārmaiņu izraisīta migrācija; tā kā būtu jāņem vērā arī iespējamā ietekme uz sabiedrības veselību;

| E. | tā kā atmežošanas rezultātā rodas apmēram 20 % kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju un atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības izzušanas cēlonis, kā arī rada nopietnus draudus attīstībai un jo īpaši trūcīgo cilvēku iztikai; |
| --- | --- |

E.

tā kā atmežošanas rezultātā rodas apmēram 20 % kopējo siltumnīcefekta gāzu emisiju un atmežošana ir galvenais bioloģiskās daudzveidības izzušanas cēlonis, kā arī rada nopietnus draudus attīstībai un jo īpaši trūcīgo cilvēku iztikai;

| F. | tā kā, lai jaunattīstības valstīs varētu veikt nepieciešamos klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, ir ievērojami jāpalielina šim mērķim paredzētais finansējums, un tāpēc tam jābūt pieejamam cīņai pret klimata pārmaiņām ar līdzīgu apņemšanos, kāda bija vajadzīga pašreizējās finanšu krīzes novēršanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai jaunattīstības valstīs varētu veikt nepieciešamos klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, ir ievērojami jāpalielina šim mērķim paredzētais finansējums, un tāpēc tam jābūt pieejamam cīņai pret klimata pārmaiņām ar līdzīgu apņemšanos, kāda bija vajadzīga pašreizējās finanšu krīzes novēršanai;

| G. | tā kā lielākā daļa finanšu līdzekļu, kas tika apsolīti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai, ir oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžeta līdzekļi, tādējādi novirzot finansējumu no attīstības palīdzības un būtiski apdraudot nabadzības ierobežošanu un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielākā daļa finanšu līdzekļu, kas tika apsolīti ar klimata pārmaiņām saistīto problēmu risināšanai, ir oficiālās attīstības palīdzības (OAP) budžeta līdzekļi, tādējādi novirzot finansējumu no attīstības palīdzības un būtiski apdraudot nabadzības ierobežošanu un Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu;

| H. | tā kā saistoši starptautiski pamatprincipi, ļaujot vajadzīgajā apjomā samazināt emisiju, dotu arī tūlītēju papildu labumu attiecībā uz globālo veselību un tā kā bez šādiem pamatprincipiem ir apdraudēta veiksmīga TAM, un tai var būt pretēja virzība; |
| --- | --- |

H.

tā kā saistoši starptautiski pamatprincipi, ļaujot vajadzīgajā apjomā samazināt emisiju, dotu arī tūlītēju papildu labumu attiecībā uz globālo veselību un tā kā bez šādiem pamatprincipiem ir apdraudēta veiksmīga TAM, un tai var būt pretēja virzība;

| I. | tā kā ES ir vienīgā reģionālā struktūra pasaulē, kura ir pieņēmusi saistošus mērķus sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, pieņemot iepriekš minēto klimata un enerģētikas paketi, kurā iekļauti likumdošanas pasākumi, lai līdz 2020. gadam nodrošinātu vienpusēju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu līdz līmenim, kas ir 20 % zem 1990. gada līmeņa, ar apņemšanos šo procentuālo attiecību atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem palielināt līdz 30 % vai vairāk, ja Kopenhāgenā tiks panākta vienošanās par pietiekami vērienīgu un saistošu starptautisku nolīgumu, kura noslēgšanai vajadzīgi līdzīgi citu attīstīto valstu centieni un ekonomiski vairāk attīstīto jaunattīstības valstu attiecīgi ieguldījumi atbilstoši to pienākumiem un iespējām; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir vienīgā reģionālā struktūra pasaulē, kura ir pieņēmusi saistošus mērķus sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, pieņemot iepriekš minēto klimata un enerģētikas paketi, kurā iekļauti likumdošanas pasākumi, lai līdz 2020. gadam nodrošinātu vienpusēju siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu līdz līmenim, kas ir 20 % zem 1990. gada līmeņa, ar apņemšanos šo procentuālo attiecību atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem palielināt līdz 30 % vai vairāk, ja Kopenhāgenā tiks panākta vienošanās par pietiekami vērienīgu un saistošu starptautisku nolīgumu, kura noslēgšanai vajadzīgi līdzīgi citu attīstīto valstu centieni un ekonomiski vairāk attīstīto jaunattīstības valstu attiecīgi ieguldījumi atbilstoši to pienākumiem un iespējām;

| J. | tā kā, lai paātrinātu inovāciju ieviešanu un palielinātu demonstrējumu un izvēršanas mērogus, nepieciešams globāli pārveidot tehnoloģijas un tehnoloģisko sadarbību, lai visām valstīm būtu piekļuve pieejamām ilgtspējīgām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai paātrinātu inovāciju ieviešanu un palielinātu demonstrējumu un izvēršanas mērogus, nepieciešams globāli pārveidot tehnoloģijas un tehnoloģisko sadarbību, lai visām valstīm būtu piekļuve pieejamām ilgtspējīgām tehnoloģijām;

| K. | tā kā energoefektivitāte ir būtiska CO2 emisiju ierobežošanai, jo īpaši to uzsverot nesenajās iniciatīvās par ēku energoefektivitāti un noteikumos par energomarķēšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā energoefektivitāte ir būtiska CO2 emisiju ierobežošanai, jo īpaši to uzsverot nesenajās iniciatīvās par ēku energoefektivitāti un noteikumos par energomarķēšanu;

| L. | tā kā vērienīgi pasākumi klimata jomā veicinātu pašreizējās ekonomiskās krīzes pārvarēšanu, radot darba vietas un palielinot ekonomisko aktivitāti, un tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra uzskata, ka visaptveroša vienošanās Kopenhāgenā ir nepieciešama, lai krīzes dēļ aizkavētos ieguldījumus novirzītu videi nekaitīgiem ilgtspējīgiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā vērienīgi pasākumi klimata jomā veicinātu pašreizējās ekonomiskās krīzes pārvarēšanu, radot darba vietas un palielinot ekonomisko aktivitāti, un tā kā Starptautiskā Enerģētikas aģentūra uzskata, ka visaptveroša vienošanās Kopenhāgenā ir nepieciešama, lai krīzes dēļ aizkavētos ieguldījumus novirzītu videi nekaitīgiem ilgtspējīgiem ieguldījumiem;

| M. | tā kā daudzas trešās valstis ir veikušas pasākumus cīņai ar klimata pārmaiņām, piemēram, izvirzījušas emisiju samazināšanas mērķus; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudzas trešās valstis ir veikušas pasākumus cīņai ar klimata pārmaiņām, piemēram, izvirzījušas emisiju samazināšanas mērķus;

| N. | tā kā visaptveroša vienošanās Kopenhāgenā ir nepieciešama, lai ierobežotu oglekļa emisiju pārvirzi un radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus saistībā ar mērķi par 30 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā visaptveroša vienošanās Kopenhāgenā ir nepieciešama, lai ierobežotu oglekļa emisiju pārvirzi un radītu līdzvērtīgus konkurences apstākļus saistībā ar mērķi par 30 % samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| O. | tā kā efektīvai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ir nepieciešama visaptveroša pieeja, aptverot visas emitējošās ražošanas un transporta nozares, un šo pieeju vajadzētu izvērtēt saistībā ar veiksmīgu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomisku modeli, kurš nodrošina, ka vides kvalitāte iet kopsolī ar ekonomisko izaugsmi, labklājības radīšanu un tehnoloģiju attīstību, |
| --- | --- |

O.

tā kā efektīvai siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai ir nepieciešama visaptveroša pieeja, aptverot visas emitējošās ražošanas un transporta nozares, un šo pieeju vajadzētu izvērtēt saistībā ar veiksmīgu pāreju uz ilgtspējīgu ekonomisku modeli, kurš nodrošina, ka vides kvalitāte iet kopsolī ar ekonomisko izaugsmi, labklājības radīšanu un tehnoloģiju attīstību,

Mērķis

| 1. | mudina ES turpināt izstrādāt ārpolitiku klimata jomā un paust vienotu nostāju, lai turpinātu būt vadībā COP 15 sarunās, un saglabāt augstu motivāciju sarunās ar starptautiskajiem partneriem, lai Kopenhāgenā panāktu nozīmīgu un juridiski saistošu starptautisku vienošanos atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem un 2oC mērķim; |
| --- | --- |

1.

mudina ES turpināt izstrādāt ārpolitiku klimata jomā un paust vienotu nostāju, lai turpinātu būt vadībā COP 15 sarunās, un saglabāt augstu motivāciju sarunās ar starptautiskajiem partneriem, lai Kopenhāgenā panāktu nozīmīgu un juridiski saistošu starptautisku vienošanos atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem un 2oC mērķim;

| 2. | uzsver nepieciešamību līdz šā gada beigām Kopenhāgenā noslēgt juridiski saistošu nolīgumu par rūpnieciski attīstīto valstu emisijas mazināšanas mērķiem un finansējumu un noteikt oficiāla procedūra, lai 2010. gada pirmajos mēnešos panāktu juridiski saistošu visaptverošu vienošanos par klimata pārmaiņām, kas stātos spēkā 2013. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

2.

uzsver nepieciešamību līdz šā gada beigām Kopenhāgenā noslēgt juridiski saistošu nolīgumu par rūpnieciski attīstīto valstu emisijas mazināšanas mērķiem un finansējumu un noteikt oficiāla procedūra, lai 2010. gada pirmajos mēnešos panāktu juridiski saistošu visaptverošu vienošanos par klimata pārmaiņām, kas stātos spēkā 2013. gada 1. janvārī;

| 3. | aicina visu COP 15 valstu un valdību vadītājus piešķirt šim jautājumam augstāko prioritāti un apliecināt politisko vadību un uzsver, ka ir svarīgi valstu vai valdību vadītājiem rast iespēju apmeklēt COP 15 konferences augstā līmeņa daļu, lai izvairītos no jebkuras iespējas, ka netiktu panākta vienošanās, kurā būtu ietvertas svarīgas ilgtermiņa dalībvalstu saistības, tādēļ ka sarunu dalībniekiem nebūtu vajadzīgā politiskā mandāta vai pilnvarojuma; |
| --- | --- |

3.

aicina visu COP 15 valstu un valdību vadītājus piešķirt šim jautājumam augstāko prioritāti un apliecināt politisko vadību un uzsver, ka ir svarīgi valstu vai valdību vadītājiem rast iespēju apmeklēt COP 15 konferences augstā līmeņa daļu, lai izvairītos no jebkuras iespējas, ka netiktu panākta vienošanās, kurā būtu ietvertas svarīgas ilgtermiņa dalībvalstu saistības, tādēļ ka sarunu dalībniekiem nebūtu vajadzīgā politiskā mandāta vai pilnvarojuma;

| 4. | uzsver — lai nodrošinātu saistību turpmāku izpildi pēc Kioto protokola pirmā saistību perioda beigām, Kopenhāgenā ir būtiski noslēgt sarunas par nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, un norāda, ka turpmāka kavēšanās kopīgi rīkoties pasaules mērogā varētu radīt situāciju, ka nākamās paaudzes vairs nespēj kontrolēt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

4.

uzsver — lai nodrošinātu saistību turpmāku izpildi pēc Kioto protokola pirmā saistību perioda beigām, Kopenhāgenā ir būtiski noslēgt sarunas par nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, un norāda, ka turpmāka kavēšanās kopīgi rīkoties pasaules mērogā varētu radīt situāciju, ka nākamās paaudzes vairs nespēj kontrolēt klimata pārmaiņas;

Emisiju samazināšanas saistības

| 5. | uzsver, ka starptautiskajam nolīgumam jāpamatojas uz “kopējas, bet diferencētas atbildības” principu, rūpnieciski attīstītajām valstīm uzņemoties līdera lomu emisiju samazināšanā tajās; taču uzskata, ka Ķīnai, Indijai un Brazīlijai, ievērojot to ekonomisko nozīmi, jāuzņemas mērķi, kas līdzīgi rūpnieciski attīstīto valstu mērķiem, savukārt citām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm saskaņā ar Bali rīcības plānu būtu jāuzņemas noteiktas saistības izmērāmā, pārredzamā un pārbaudāmā veidā īstenot katrai valstij atbilstošus pasākumus klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā ilgtspējīgas attīstības kontekstā, ko atbalsta un nodrošina, izmantojot attīstīto valstu tehnoloģijas un finansējumu, kā arī palīdzību veiktspējas palielināšanā, un tehnoloģiju nodošanā pienācīgi ņemot vērā rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību un vismazāk attīstīto valstu konkrētās vajadzības; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka starptautiskajam nolīgumam jāpamatojas uz “kopējas, bet diferencētas atbildības” principu, rūpnieciski attīstītajām valstīm uzņemoties līdera lomu emisiju samazināšanā tajās; taču uzskata, ka Ķīnai, Indijai un Brazīlijai, ievērojot to ekonomisko nozīmi, jāuzņemas mērķi, kas līdzīgi rūpnieciski attīstīto valstu mērķiem, savukārt citām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm saskaņā ar Bali rīcības plānu būtu jāuzņemas noteiktas saistības izmērāmā, pārredzamā un pārbaudāmā veidā īstenot katrai valstij atbilstošus pasākumus klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanā ilgtspējīgas attīstības kontekstā, ko atbalsta un nodrošina, izmantojot attīstīto valstu tehnoloģijas un finansējumu, kā arī palīdzību veiktspējas palielināšanā, un tehnoloģiju nodošanā pienācīgi ņemot vērā rūpnieciskā īpašuma tiesību aizsardzību un vismazāk attīstīto valstu konkrētās vajadzības;

| 6. | uzskata, ka ar Kopenhāgenas nolīgumu vajadzētu noteikt pusēm obligātus samazinājumus un ka samazinājumu neievērošanas gadījumā starptautiskā līmenī būtu jāparedz sankcijas, kuru forma vēl ir jānosaka; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ar Kopenhāgenas nolīgumu vajadzētu noteikt pusēm obligātus samazinājumus un ka samazinājumu neievērošanas gadījumā starptautiskā līmenī būtu jāparedz sankcijas, kuru forma vēl ir jānosaka;

| 7. | atgādina, ka starptautiskajam nolīgumam jānodrošina, lai kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums attīstītajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu būtu tuvāk 25–40 % intervāla augšējai robežai, kā ieteikts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. novērtējuma ziņojumā, un ka jaunākie zinātniskie dati rāda, ka emisijas jāsamazina vismaz par 40 %; prasa, lai šis samazinājums būtu valstu teritorijās; atgādina, ka ilgtermiņa samazināšanas mērķis ES un citām attīstītajām valstīm 2050. gadam jānosaka vismaz 80 % apmērā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; atgādina, ka globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām vajadzētu sākt samazināties, vēlākais, 2015. gadā; uzsver, ka samazināšanas mērķiem, par kuriem panākta vienošanās starptautiskajā nolīgumā, jāatbilst 2°C mērķim, kā arī jaunākajiem zinātnes sasniegumiem; tādēļ prasa ik pēc pieciem gadiem regulāri pārskatīt nolīgumu, lai pārliecinātos, ka samazināšanas mērķi ir pietiekami vērienīgi, lai īstenotu 2°C mērķi, un ka šie mērķi joprojām ir atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem; prasa izveidot globālu oglekļa uzskaites mehānismu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka starptautiskajam nolīgumam jānodrošina, lai kopējais siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājums attīstītajās valstīs 2020. gadā salīdzinājumā ar 1990. gadu būtu tuvāk 25–40 % intervāla augšējai robežai, kā ieteikts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 4. novērtējuma ziņojumā, un ka jaunākie zinātniskie dati rāda, ka emisijas jāsamazina vismaz par 40 %; prasa, lai šis samazinājums būtu valstu teritorijās; atgādina, ka ilgtermiņa samazināšanas mērķis ES un citām attīstītajām valstīm 2050. gadam jānosaka vismaz 80 % apmērā salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; atgādina, ka globālajām siltumnīcefekta gāzu emisijām vajadzētu sākt samazināties, vēlākais, 2015. gadā; uzsver, ka samazināšanas mērķiem, par kuriem panākta vienošanās starptautiskajā nolīgumā, jāatbilst 2°C mērķim, kā arī jaunākajiem zinātnes sasniegumiem; tādēļ prasa ik pēc pieciem gadiem regulāri pārskatīt nolīgumu, lai pārliecinātos, ka samazināšanas mērķi ir pietiekami vērienīgi, lai īstenotu 2°C mērķi, un ka šie mērķi joprojām ir atbilstīgi jaunākajiem zinātnes sasniegumiem; prasa izveidot globālu oglekļa uzskaites mehānismu;

| 8. | Aicina ES radīt skaidrību par to, saskaņā ar kādiem nosacījumiem tā uzņemtos lielākas samazinājuma saistības, ņemot vērā to, ka jaunākie zinātnes ieteikumi aicina uzņemties pienākumu samazināt emisijas vismaz par 40 %; |
| --- | --- |

8.

Aicina ES radīt skaidrību par to, saskaņā ar kādiem nosacījumiem tā uzņemtos lielākas samazinājuma saistības, ņemot vērā to, ka jaunākie zinātnes ieteikumi aicina uzņemties pienākumu samazināt emisijas vismaz par 40 %;

| 9. | prasa Kopenhāgenā panāktās vienošanās tekstā iekļaut pienākumu sniegt ziņojumu, paredzot, ka 1. pielikuma līgumslēdzēja pusēm ir jāizstrādā emisijas samazināšanas rīcības plāni laikposmam līdz 2050. gadam atbilstīgi 2°C robežai; |
| --- | --- |

9.

prasa Kopenhāgenā panāktās vienošanās tekstā iekļaut pienākumu sniegt ziņojumu, paredzot, ka 1. pielikuma līgumslēdzēja pusēm ir jāizstrādā emisijas samazināšanas rīcības plāni laikposmam līdz 2050. gadam atbilstīgi 2°C robežai;

| 10. | pauž atzinību par Japānas apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt emisijas par 25 % un atzinīgi vērtē pozitīvās ziņas no Ķīnas; ņemot vērā šos sasniegumus, mudina ASV padarīt par saistošiem tos mērķus, kas izvirzīti vēlēšanu kampaņas laikā, tādējādi dodot spēcīgu signālu par vadošo attīstīto valstu apņēmību uzsākt cīņu pret klimata pārmaiņām; šajā sakarībā uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir arī Indijai dot savu ieguldījumu; |
| --- | --- |

10.

pauž atzinību par Japānas apņemšanos līdz 2020. gadam samazināt emisijas par 25 % un atzinīgi vērtē pozitīvās ziņas no Ķīnas; ņemot vērā šos sasniegumus, mudina ASV padarīt par saistošiem tos mērķus, kas izvirzīti vēlēšanu kampaņas laikā, tādējādi dodot spēcīgu signālu par vadošo attīstīto valstu apņēmību uzsākt cīņu pret klimata pārmaiņām; šajā sakarībā uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir arī Indijai dot savu ieguldījumu;

| 11. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas 2009. gada 10. septembra paziņojumu kā nozīmīgu darbību diskusijā un īpaši uzsver Parlamenta kā budžeta lēmējiestādes lomu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas 2009. gada 10. septembra paziņojumu kā nozīmīgu darbību diskusijā un īpaši uzsver Parlamenta kā budžeta lēmējiestādes lomu;

| 12. | atgādina, ka ar starptautisko nolīgumu vajadzētu arī nodrošināt, ka jaunattīstības valstis kā grupa ierobežo savu emisiju pieaugumu līdz 15–30 % zem ierastā uzņēmumu emisiju līmeņa, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts 2°C mērķis; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka ar starptautisko nolīgumu vajadzētu arī nodrošināt, ka jaunattīstības valstis kā grupa ierobežo savu emisiju pieaugumu līdz 15–30 % zem ierastā uzņēmumu emisiju līmeņa, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts 2°C mērķis;

| 13. | uzsver, ka valstis, kuras nav iekļautas I pielikuma sarakstā, nevar tikt uzskatītas par vienu bloku, tāpēc ka to investēšanas spēja klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanās pasākumos, kā arī to koriģēšanas spēja saistībā ar klimata pārmaiņām ir atšķirīga; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka valstis, kuras nav iekļautas I pielikuma sarakstā, nevar tikt uzskatītas par vienu bloku, tāpēc ka to investēšanas spēja klimata pārmaiņu mazināšanā un pielāgošanās pasākumos, kā arī to koriģēšanas spēja saistībā ar klimata pārmaiņām ir atšķirīga;

| 14. | aicina ES mudināt COP 15 dalībniekus izstrādāt kopēju redzējumu 2050. gadam un turpmāk; |
| --- | --- |

14.

aicina ES mudināt COP 15 dalībniekus izstrādāt kopēju redzējumu 2050. gadam un turpmāk;

| 15. | turklāt atgādina par savu ieteikumu, ka daži pieņemtie principi klimata un enerģētikas paketē ir jāizmanto kā starptautiskā nolīguma uzmetums, jo sevišķi saistošais lineārais rādītājs attīstīto valstu saistībām, diferencēšana, pamatojoties uz pārbaudīto emisiju līmeni un iekšzemes kopproduktu (IKP), un pastiprināts atbilstības režīms ar prasību nodrošināt gada samazinājuma koeficienta izpildi; |
| --- | --- |

15.

turklāt atgādina par savu ieteikumu, ka daži pieņemtie principi klimata un enerģētikas paketē ir jāizmanto kā starptautiskā nolīguma uzmetums, jo sevišķi saistošais lineārais rādītājs attīstīto valstu saistībām, diferencēšana, pamatojoties uz pārbaudīto emisiju līmeni un iekšzemes kopproduktu (IKP), un pastiprināts atbilstības režīms ar prasību nodrošināt gada samazinājuma koeficienta izpildi;

Finansēšana

| 16. | uzsver, ka vienošanās Kopenhāgenā varētu dot vajadzīgo stimulu panākt “ilgtspējīgu jaunu vienošanos”, ar ko tiktu veicināta noturīga sociālā un ekonomiskā izaugsme, videi nekaitīgas ilgtspējīgas tehnoloģijas, atjaunojamā enerģija un energoefektivitāte, samazinot enerģijas patēriņu un nodrošinot jaunas darbavietas un sociālo kohēziju gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs; atzīmē arī to, ka pienācīga uzmanība jāvelta klimata pārmaiņu aspektiem, kas saistīti ar sabiedrības veselību; atgādina par N. Sterna pārskata ziņojumu par klimata pārmaiņu ekonomiku, kurā skaidri parādīts, kā veicināt ekonomiku, lai starptautiskā kopiena pēc iespējas drīz varētu atrisināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas; atzīst, ka sākotnējās publiskā sektora investīcijas ilgtspējīgas enerģētikas infrastruktūrā un papildu pētniecībā un izstrādē samazinās ar klimata pārmaiņām saistītās sociālās izmaksas; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka vienošanās Kopenhāgenā varētu dot vajadzīgo stimulu panākt “ilgtspējīgu jaunu vienošanos”, ar ko tiktu veicināta noturīga sociālā un ekonomiskā izaugsme, videi nekaitīgas ilgtspējīgas tehnoloģijas, atjaunojamā enerģija un energoefektivitāte, samazinot enerģijas patēriņu un nodrošinot jaunas darbavietas un sociālo kohēziju gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs; atzīmē arī to, ka pienācīga uzmanība jāvelta klimata pārmaiņu aspektiem, kas saistīti ar sabiedrības veselību; atgādina par N. Sterna pārskata ziņojumu par klimata pārmaiņu ekonomiku, kurā skaidri parādīts, kā veicināt ekonomiku, lai starptautiskā kopiena pēc iespējas drīz varētu atrisināt ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas; atzīst, ka sākotnējās publiskā sektora investīcijas ilgtspējīgas enerģētikas infrastruktūrā un papildu pētniecībā un izstrādē samazinās ar klimata pārmaiņām saistītās sociālās izmaksas;

| 17. | uzsver, ka visu valstu aktīva piedalīšanās klimata pārmaiņu problēmu risināšanā notiks tikai tad, ja jaunattīstības un jaunās tirgus ekonomikas valstis varēs turpināt ilgtspējīgu tautsaimniecības attīstību; tādēļ prasa īstenot patiesi integrētu politiku, apvienojot attīstību ar klimata pārmaiņu problēmu risināšanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka visu valstu aktīva piedalīšanās klimata pārmaiņu problēmu risināšanā notiks tikai tad, ja jaunattīstības un jaunās tirgus ekonomikas valstis varēs turpināt ilgtspējīgu tautsaimniecības attīstību; tādēļ prasa īstenot patiesi integrētu politiku, apvienojot attīstību ar klimata pārmaiņu problēmu risināšanu;

| 18. | norāda, ka klimata pārmaiņas ir problēma, kam nav viena politiska risinājuma, taču, apvienojot pašreizējās iespējas un ievērojami palielinot efektivitāti visās tautsaimniecības un sabiedrības jomās gan attīstītajās valstīs, gan jaunattīstības valstīs, var veicināt resursu un to sadales problēmu atrisināšanu un gatavoties sākt trešo rūpniecisko revolūciju; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka klimata pārmaiņas ir problēma, kam nav viena politiska risinājuma, taču, apvienojot pašreizējās iespējas un ievērojami palielinot efektivitāti visās tautsaimniecības un sabiedrības jomās gan attīstītajās valstīs, gan jaunattīstības valstīs, var veicināt resursu un to sadales problēmu atrisināšanu un gatavoties sākt trešo rūpniecisko revolūciju;

| 19. | uzsver, ka klimata pārmaiņas vēl nelabvēlīgāk ietekmēs jaunattīstības valstu iedzīvotājus un tādēļ arī šo valstu interesēs ir veicināt to, ka tiek sekmīgi noslēgta konvencija par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka klimata pārmaiņas vēl nelabvēlīgāk ietekmēs jaunattīstības valstu iedzīvotājus un tādēļ arī šo valstu interesēs ir veicināt to, ka tiek sekmīgi noslēgta konvencija par klimata pārmaiņām;

| 20. | uzsver attīstīto valstu atbildību sniegt pietiekamu, ilgtspējīgu un paredzamu finansiālu un tehnisku atbalstu jaunattīstības valstīm, lai tās spētu uzņemties saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, pielāgoties klimata pārmaiņu radītajām sekām un samazināt emisijas, ko izraisa atmežošana un mežu degradācija, kā arī palielināt veiktspēju, lai varētu pildīt nākamajā starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām iekļautās saistības; |
| --- | --- |

20.

uzsver attīstīto valstu atbildību sniegt pietiekamu, ilgtspējīgu un paredzamu finansiālu un tehnisku atbalstu jaunattīstības valstīm, lai tās spētu uzņemties saistības samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, pielāgoties klimata pārmaiņu radītajām sekām un samazināt emisijas, ko izraisa atmežošana un mežu degradācija, kā arī palielināt veiktspēju, lai varētu pildīt nākamajā starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām iekļautās saistības;

| 21. | uzstāj, ka šādām saistībām, lai nodrošinātu nepieciešamo paredzamo finansiālo atbalstu klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās procesam saistībā ar UNFCCC, papildus OAP ir jābūt jaunam atbalsta veidam, kas ir neatkarīgs no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām; atgādina, ka līdzekļi ir jāpiešķir nevis kā izdevīgi aizdevumi, bet kā dotācijas; atgādina par pašreizējām saistībām, kuru mērķis ir panākt ODA apmēru 0,7 % no IKP līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

21.

uzstāj, ka šādām saistībām, lai nodrošinātu nepieciešamo paredzamo finansiālo atbalstu klimata pārmaiņu mazināšanai un pielāgošanās procesam saistībā ar UNFCCC, papildus OAP ir jābūt jaunam atbalsta veidam, kas ir neatkarīgs no dalībvalstu ikgadējām budžeta procedūrām; atgādina, ka līdzekļi ir jāpiešķir nevis kā izdevīgi aizdevumi, bet kā dotācijas; atgādina par pašreizējām saistībām, kuru mērķis ir panākt ODA apmēru 0,7 % no IKP līdz 2015. gadam;

| 22. | uzsver nepieciešamību nekavējoties panākt starptautisku valstu atbalstu, lai noslēgtu vērienīgu Kopenhāgenas nolīgumu, un aicina ES uzņemties saistības vismaz par Komisijas aprēķināto ikgadējo 5–7 miljardu lielo kopējo finansējumu periodam no 2010. līdz 2012. gadam; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību nekavējoties panākt starptautisku valstu atbalstu, lai noslēgtu vērienīgu Kopenhāgenas nolīgumu, un aicina ES uzņemties saistības vismaz par Komisijas aprēķināto ikgadējo 5–7 miljardu lielo kopējo finansējumu periodam no 2010. līdz 2012. gadam;

| 23. | atgādina, ka kolektīvais ES ieguldījums attiecībā uz jaunattīstības valstu radīto emisiju mazināšanas centieniem un vajadzību pielāgoties nedrīkst būt mazāks par 30 miljardiem eiro gadā līdz 2020. gadam, un šis skaitlis var pieaugt, ja iegūtas jaunas zināšanas par klimata pārmaiņu apmēru un ar to saistīto izmaksu apjomu; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka kolektīvais ES ieguldījums attiecībā uz jaunattīstības valstu radīto emisiju mazināšanas centieniem un vajadzību pielāgoties nedrīkst būt mazāks par 30 miljardiem eiro gadā līdz 2020. gadam, un šis skaitlis var pieaugt, ja iegūtas jaunas zināšanas par klimata pārmaiņu apmēru un ar to saistīto izmaksu apjomu;

| 24. | aicina starptautisko kopienu, pētot citus novatoriskus finanšu instrumentus (piemēram, parādu atvieglošanu atbilstīgi īstenotajiem dabas aizsardzības pasākumiem), ievērojami palielināt finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm, lai palīdzētu tām pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt šo pārmaiņu radīto ietekmi; |
| --- | --- |

24.

aicina starptautisko kopienu, pētot citus novatoriskus finanšu instrumentus (piemēram, parādu atvieglošanu atbilstīgi īstenotajiem dabas aizsardzības pasākumiem), ievērojami palielināt finansiālo atbalstu jaunattīstības valstīm, lai palīdzētu tām pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt šo pārmaiņu radīto ietekmi;

| 25. | uzsver, ka būtiska to ienākumu daļa, kas gūti kvotu izsolēs ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, tostarp aviācijas un jūras transporta kvotu izsolēs, jāparedz tam, lai jaunattīstības valstis varētu cīnīties pret klimata pārmaiņām un pielāgoties tām; taču uzsver, ka vairāk nekā 50 % no ES emisijām neietilpst emisiju tirdzniecības sistēmā, kas sāka darboties 2005. gadā; tādēļ atgādina, ka ir jāizstrādā citas stratēģijas, lai jebkura ekonomikas daļa, ne tikai rūpniecības nozare, un jo īpaši visas dalībvalstis uzņemtos atbildību un pienākumus emisijas samazināšanā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka būtiska to ienākumu daļa, kas gūti kvotu izsolēs ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā, tostarp aviācijas un jūras transporta kvotu izsolēs, jāparedz tam, lai jaunattīstības valstis varētu cīnīties pret klimata pārmaiņām un pielāgoties tām; taču uzsver, ka vairāk nekā 50 % no ES emisijām neietilpst emisiju tirdzniecības sistēmā, kas sāka darboties 2005. gadā; tādēļ atgādina, ka ir jāizstrādā citas stratēģijas, lai jebkura ekonomikas daļa, ne tikai rūpniecības nozare, un jo īpaši visas dalībvalstis uzņemtos atbildību un pienākumus emisijas samazināšanā;

| 26. | uzsver, ka galvenā uzmanība gaidāmajā ES budžeta pārskatīšanā ir jāpievērš tam, lai piešķirtu pietiekami daudz līdzekļu pasākumiem, ar ko nodrošina aizsardzību pret klimata pārmaiņām un pielāgošanos tām; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka galvenā uzmanība gaidāmajā ES budžeta pārskatīšanā ir jāpievērš tam, lai piešķirtu pietiekami daudz līdzekļu pasākumiem, ar ko nodrošina aizsardzību pret klimata pārmaiņām un pielāgošanos tām;

| 27. | iesaka attīstītajām valstīm paredzēt, ka neatkarīgi no līdzekļiem, ar ko pašreiz finansē attīstības palīdzību, daļu no to IKP iegulda sadarbībā vidi saudzējošu energotehnoloģiju ieviešanai; |
| --- | --- |

27.

iesaka attīstītajām valstīm paredzēt, ka neatkarīgi no līdzekļiem, ar ko pašreiz finansē attīstības palīdzību, daļu no to IKP iegulda sadarbībā vidi saudzējošu energotehnoloģiju ieviešanai;

| 28. | atbalsta Norvēģijas priekšlikumu par piešķirtā daudzuma vienību tirdzniecību un Dānijas un Meksikas priekšlikumus; |
| --- | --- |

28.

atbalsta Norvēģijas priekšlikumu par piešķirtā daudzuma vienību tirdzniecību un Dānijas un Meksikas priekšlikumus;

| 29. | prasa nodrošināt, lai pārvaldes struktūrās, kas izveidotas saistībā ar Kopenhāgenas nolīgumā paredzēto finansējumu politikas īstenošanai attiecībā uz klimatu, attīstītās valstis un jaunattīstības valstis ir vienlīdzīgi pārstāvētas; turklāt uzsver, ka, lai nodrošinātu finansējuma ilgtspējīgu izlietojumu, ir jāizmanto pieredze attīstības politikā un iedibināti principi, piemēram, labas pārvaldības princips; norāda, ka devējām valstīm ir jāiegulda vairāk “apgūšanas spēju” palielināšanā jaunattīstības valstīs, lai tās varētu efektīvi izmantot līdzekļus; |
| --- | --- |

29.

prasa nodrošināt, lai pārvaldes struktūrās, kas izveidotas saistībā ar Kopenhāgenas nolīgumā paredzēto finansējumu politikas īstenošanai attiecībā uz klimatu, attīstītās valstis un jaunattīstības valstis ir vienlīdzīgi pārstāvētas; turklāt uzsver, ka, lai nodrošinātu finansējuma ilgtspējīgu izlietojumu, ir jāizmanto pieredze attīstības politikā un iedibināti principi, piemēram, labas pārvaldības princips; norāda, ka devējām valstīm ir jāiegulda vairāk “apgūšanas spēju” palielināšanā jaunattīstības valstīs, lai tās varētu efektīvi izmantot līdzekļus;

Sadarbība ar jaunattīstības valstīm

| 30. | aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt pašreizējās partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm saistībā ar klimatu un veidot jaunas partnerattiecības, kur tādu šobrīd nav, nodrošinot būtiski lielāku finansiālu atbalstu tehnoloģiju attīstībai un pārņemšanai, vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām un iestāžu veiktspējas palielināšanu, tostarp izmantojot ar pielāgošanās pasākumiem saistītās valsts rīcības programmas, kas ir svarīgi instrumenti, ar kuriem nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām un veicina līdzdalību; |
| --- | --- |

30.

aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt pašreizējās partnerattiecības ar jaunattīstības valstīm saistībā ar klimatu un veidot jaunas partnerattiecības, kur tādu šobrīd nav, nodrošinot būtiski lielāku finansiālu atbalstu tehnoloģiju attīstībai un pārņemšanai, vienošanos par intelektuālā īpašuma tiesībām un iestāžu veiktspējas palielināšanu, tostarp izmantojot ar pielāgošanās pasākumiem saistītās valsts rīcības programmas, kas ir svarīgi instrumenti, ar kuriem nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām un veicina līdzdalību;

| 31. | prasa, lai starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada tiktu ņemti vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskā, gan valsts līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis veidot vajadzīgo saikni starp klimata pārmaiņām un TAM, iekļaujot projektos un programmās, kas paredzētas TAM sasniegšanai, kā arī visās nabadzības mazināšanas stratēģijās mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās; |
| --- | --- |

31.

prasa, lai starptautiskajā nolīgumā par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada tiktu ņemti vērā notiekošie attīstības procesi gan starptautiskā, gan valsts līmenī; aicina Komisiju un dalībvalstis veidot vajadzīgo saikni starp klimata pārmaiņām un TAM, iekļaujot projektos un programmās, kas paredzētas TAM sasniegšanai, kā arī visās nabadzības mazināšanas stratēģijās mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis būtiski palielināt Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) budžetu un ierosina, ka viens no finansējuma avotiem varētu būt ienākumi, kas iegūti no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā izsolīto apjomu pārdošanas; mudina Komisiju nodrošināt, ka GCCA kļūst par pielāgošanās finansējuma “biržu” jaunattīstības valstīs, šādi izvairoties no jaunu divpusēju ES iniciatīvu izveides; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis būtiski palielināt Pasaules klimata pārmaiņu alianses (GCCA) budžetu un ierosina, ka viens no finansējuma avotiem varētu būt ienākumi, kas iegūti no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā izsolīto apjomu pārdošanas; mudina Komisiju nodrošināt, ka GCCA kļūst par pielāgošanās finansējuma “biržu” jaunattīstības valstīs, šādi izvairoties no jaunu divpusēju ES iniciatīvu izveides;

| 33. | uzskata, ka klimata pārmaiņu dēļ notiek cilvēku pārvietošanās un tas rada jaunu piespiedu migrāciju — problēmu, kas starptautiskajai kopienai ir pienācīgi jārisina; aicina starptautisko kopienu apzināt un risināt juridiskās nepilnības, kas saistītas ar to bēgļu aizsardzību, kas pārvietojas klimata pārmaiņu dēļ, un izveidot īpašu atbalsta un aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka klimata pārmaiņu dēļ notiek cilvēku pārvietošanās un tas rada jaunu piespiedu migrāciju — problēmu, kas starptautiskajai kopienai ir pienācīgi jārisina; aicina starptautisko kopienu apzināt un risināt juridiskās nepilnības, kas saistītas ar to bēgļu aizsardzību, kas pārvietojas klimata pārmaiņu dēļ, un izveidot īpašu atbalsta un aizsardzības sistēmu;

| 34. | uzsver, ka ir jānodrošina iestāžu atbildība un uzticamība tām, veidojot devēju valstu un saņēmējvalstu taisnīgu pārstāvību struktūrā, kas pārvalda iestādes, kuru pārziņā ir finansējums, ar ko īsteno pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir jānodrošina iestāžu atbildība un uzticamība tām, veidojot devēju valstu un saņēmējvalstu taisnīgu pārstāvību struktūrā, kas pārvalda iestādes, kuru pārziņā ir finansējums, ar ko īsteno pielāgošanos klimata pārmaiņām;

Enerģija un energoefektivitāte

| 35. | uzskata, ka ekonomikas globāla pārveide par efektīvu ilgtspējīgu ekonomiku ir ne tikai nepieciešama, lai savlaicīgi cīnītos ar bīstamajām klimata pārmaiņām, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet tai ir arī iespējas palielināt ieguldījumus, nodarbinātību, ekonomikas izaugsmi, konkurētspēju un uzlabot dzīves līmeni, nemazinot mērķi nodrošināt visiem piekļuvi mūsdienīgiem energopakalpojumiem; tādēļ uzsver, ka steidzami ir jāuzlabo energoefektivitāte pasaules mērogā un jāpalielina resursu atjaunojamās enerģijas daļa; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka ekonomikas globāla pārveide par efektīvu ilgtspējīgu ekonomiku ir ne tikai nepieciešama, lai savlaicīgi cīnītos ar bīstamajām klimata pārmaiņām, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas, bet tai ir arī iespējas palielināt ieguldījumus, nodarbinātību, ekonomikas izaugsmi, konkurētspēju un uzlabot dzīves līmeni, nemazinot mērķi nodrošināt visiem piekļuvi mūsdienīgiem energopakalpojumiem; tādēļ uzsver, ka steidzami ir jāuzlabo energoefektivitāte pasaules mērogā un jāpalielina resursu atjaunojamās enerģijas daļa;

| 36. | uzsver, ka starptautiskā mēroga pārejā uz ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām tiks apsvērta kodolenerģija kā svarīga dažādu enerģijas veidu kopuma daļa vidējā termiņā; tomēr norāda, ka kodoldegvielas cikla drošuma un drošības jautājumiem ir jāpievērš pienācīga uzmanība starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu pēc iespējas augstāku drošuma pakāpi; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka starptautiskā mēroga pārejā uz ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām tiks apsvērta kodolenerģija kā svarīga dažādu enerģijas veidu kopuma daļa vidējā termiņā; tomēr norāda, ka kodoldegvielas cikla drošuma un drošības jautājumiem ir jāpievērš pienācīga uzmanība starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu pēc iespējas augstāku drošuma pakāpi;

| 37. | mudina visas valdības, tostarp ES dalībvalstu valdības un ES veicināt energoefektivitāti; mudina ES dalībvalstis noteikt augstākus mērķus attiecībā uz energoefektivitātes paketi, jo īpaši Ēku energoefektivitātes direktīvas pārstrādāšanu, par ko pašlaik notiek diskusijas (COM(2008)0780), lai panāktu dinamisku un saskaņotu vienošanos ar Padomi, šādi nepārprotami vēstot par ES apņemšanos pildīt Kopenhāgenas nolīgumu un veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 30 %; |
| --- | --- |

37.

mudina visas valdības, tostarp ES dalībvalstu valdības un ES veicināt energoefektivitāti; mudina ES dalībvalstis noteikt augstākus mērķus attiecībā uz energoefektivitātes paketi, jo īpaši Ēku energoefektivitātes direktīvas pārstrādāšanu, par ko pašlaik notiek diskusijas (COM(2008)0780), lai panāktu dinamisku un saskaņotu vienošanos ar Padomi, šādi nepārprotami vēstot par ES apņemšanos pildīt Kopenhāgenas nolīgumu un veicinot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 30 %;

| 38. | uzsver, ka fosilā kurināmā plašā izmantošana elektroenerģijas ražošanā ir viens no galvenajiem CO2 emisiju avotiem visā pasaulē; atzīst, ka fosilajam kurināmajam vidējā termiņā joprojām būs svarīga nozīme energoapgādē; aicina sarunu dalībniekus piešķirt lielu nozīmi ilgtspējīgas, efektīvas un emisiju mazinošas fosilā kurināmā tehnoloģijas turpmākai attīstībai un izmantošanai elektroenerģijas ražošanā; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka fosilā kurināmā plašā izmantošana elektroenerģijas ražošanā ir viens no galvenajiem CO2 emisiju avotiem visā pasaulē; atzīst, ka fosilajam kurināmajam vidējā termiņā joprojām būs svarīga nozīme energoapgādē; aicina sarunu dalībniekus piešķirt lielu nozīmi ilgtspējīgas, efektīvas un emisiju mazinošas fosilā kurināmā tehnoloģijas turpmākai attīstībai un izmantošanai elektroenerģijas ražošanā;

| 39. | uzskata, ka gan uz emisijas samazināšanas mērķiem, gan finansēšanas saistībām ir jāattiecina pastiprināts atbilstības režīms, tostarp agrīnās brīdināšanas mehānisms un sankcijas, piemēram, nākamo piešķirtā daudzuma vienību anulēšana; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka gan uz emisijas samazināšanas mērķiem, gan finansēšanas saistībām ir jāattiecina pastiprināts atbilstības režīms, tostarp agrīnās brīdināšanas mehānisms un sankcijas, piemēram, nākamo piešķirtā daudzuma vienību anulēšana;

Pielāgošanās

| 40. | uzsver attīstīto valstu vēsturisko atbildību par klimata pārmaiņu neatgriezeniskajām sekām un atgādina par pienākumu atbalstīt jaunattīstības valstis un vismazāk attīstītās valstis, lai tās spētu pielāgoties šīm pārmaiņām; |
| --- | --- |

40.

uzsver attīstīto valstu vēsturisko atbildību par klimata pārmaiņu neatgriezeniskajām sekām un atgādina par pienākumu atbalstīt jaunattīstības valstis un vismazāk attīstītās valstis, lai tās spētu pielāgoties šīm pārmaiņām;

| 41. | aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt jaunattīstības valstis veiktspējas palielināšanā, lai tās spētu pielāgoties klimata pārmaiņām, un aicina sniegt pietiekamu tehnoloģisko atbalstu valstīm, kas no mainīgās vides cieš visvairāk; |
| --- | --- |

41.

aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt jaunattīstības valstis veiktspējas palielināšanā, lai tās spētu pielāgoties klimata pārmaiņām, un aicina sniegt pietiekamu tehnoloģisko atbalstu valstīm, kas no mainīgās vides cieš visvairāk;

| 42. | atzīst, ka aktīva pielāgošanās neizbēgamām klimata pārmaiņām ir nozīmīga, jo īpaši visneaizsargātākajos reģionos un sabiedrības grupās, un uzsver, ka ir būtiski veicināt izpratni, lai visefektīvāk risinātu jautājumus saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka aktīva pielāgošanās neizbēgamām klimata pārmaiņām ir nozīmīga, jo īpaši visneaizsargātākajos reģionos un sabiedrības grupās, un uzsver, ka ir būtiski veicināt izpratni, lai visefektīvāk risinātu jautājumus saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 43. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir arī jāveicina pasākumi, ar ko atbalsta pielāgošanās pasākumu steidzamo īstenošanu Eiropas Savienībā, lai saglabātu resursus turpmākai rīcībai starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir arī jāveicina pasākumi, ar ko atbalsta pielāgošanās pasākumu steidzamo īstenošanu Eiropas Savienībā, lai saglabātu resursus turpmākai rīcībai starptautiskā līmenī;

Sadarbība un pētniecība tehnoloģiju jomā

| 44. | uzskata, ka ir vajadzīga jauna pieeja sadarbībai tehnoloģiju jomā, lai nodrošinātu, ka jauninājumus ievieš pietiekami ātri un plaši, šādi dodot iespēju visām valstīm izmantot klimatam labvēlīgu un finansiālā ziņā pieejamas tehnoloģijas, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ir vajadzīga jauna pieeja sadarbībai tehnoloģiju jomā, lai nodrošinātu, ka jauninājumus ievieš pietiekami ātri un plaši, šādi dodot iespēju visām valstīm izmantot klimatam labvēlīgu un finansiālā ziņā pieejamas tehnoloģijas, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības;

| 45. | uzskata, ka saistībā ar Kopenhāgenas nolīgumu būtu jānodrošina, ka tiek izstrādātas tehnoloģiskas rīcības programmas attiecībā uz svarīgākajām pielāgošanās un seku mazināšanas tehnoloģijām, lai visā tehnoloģiskajā procesā sniegtu atbalstu, kura mērķis ir, piemēram, ievērojami palielināt finansējumu pētniecībai, izstrādei un demonstrējumiem šajā jomā; šajā sakarībā piekrīt Komisijas novērtējumam, ka ar enerģiju saistītās pētniecības, izstrādes un demonstrējumu apjomam līdz 2012. gadam vajadzētu vismaz divkāršoties un līdz 2020. gadam tam vajadzētu būt četras reizes lielākam, nekā tas ir pašreiz; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka saistībā ar Kopenhāgenas nolīgumu būtu jānodrošina, ka tiek izstrādātas tehnoloģiskas rīcības programmas attiecībā uz svarīgākajām pielāgošanās un seku mazināšanas tehnoloģijām, lai visā tehnoloģiskajā procesā sniegtu atbalstu, kura mērķis ir, piemēram, ievērojami palielināt finansējumu pētniecībai, izstrādei un demonstrējumiem šajā jomā; šajā sakarībā piekrīt Komisijas novērtējumam, ka ar enerģiju saistītās pētniecības, izstrādes un demonstrējumu apjomam līdz 2012. gadam vajadzētu vismaz divkāršoties un līdz 2020. gadam tam vajadzētu būt četras reizes lielākam, nekā tas ir pašreiz;

| 46. | mudina attīstītās valstis vairāk ieguldīt pētniecībā, kas saistīta ar jaunu un progresīvu tehnoloģiju izmantošanu ilgtspējīgas un energoefektīvas ražošanas procesos; uzskata, ka saistībā ar 7. pamatprogrammu ir svarīgi uzlabot finansējumu starptautiska mēroga sadarbībai klimata pārmaiņu jomā; |
| --- | --- |

46.

mudina attīstītās valstis vairāk ieguldīt pētniecībā, kas saistīta ar jaunu un progresīvu tehnoloģiju izmantošanu ilgtspējīgas un energoefektīvas ražošanas procesos; uzskata, ka saistībā ar 7. pamatprogrammu ir svarīgi uzlabot finansējumu starptautiska mēroga sadarbībai klimata pārmaiņu jomā;

Pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus

| 47. | uzsver — lai gan risinājumi tirgus jomā, tostarp pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus izveide, izmantojot emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas mehānismus vai nodokļu sistēmas attīstītajās valstīs, nav tuvākajā nākotnē līdzvērtīgi piemērojami jaunattīstības valstīs, tomēr visās sarunās tiem jāsaglabājas kā ilgtermiņa mērķim; aicina ES un tās globālos partnerus tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un reģionālo vai federālo tirdzniecības sistēmu ASV un citur, kas savukārt radītu lielāku samazināšanas iespēju dažādību, uzlabotu tirgus apjomu un likviditāti un visbeidzot efektīvāku resursu sadalījumu; |
| --- | --- |

47.

uzsver — lai gan risinājumi tirgus jomā, tostarp pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus izveide, izmantojot emisiju ierobežošanas un tirdzniecības sistēmas mehānismus vai nodokļu sistēmas attīstītajās valstīs, nav tuvākajā nākotnē līdzvērtīgi piemērojami jaunattīstības valstīs, tomēr visās sarunās tiem jāsaglabājas kā ilgtermiņa mērķim; aicina ES un tās globālos partnerus tuvākajā laikā atrast visefektīvāko veidu, kā veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un reģionālo vai federālo tirdzniecības sistēmu ASV un citur, kas savukārt radītu lielāku samazināšanas iespēju dažādību, uzlabotu tirgus apjomu un likviditāti un visbeidzot efektīvāku resursu sadalījumu;

| 48. | norāda, ka funkcionējošs pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus ir būtisks ES tautsaimniecībai, lai izpildītu ES vērienīgās saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā līdz 2020. gadam; uzsver, ka pārējām attīstītajām valstīm nepieciešams noslēgt visaptverošu starptautisku nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, ar kuru paredzētu līdzvērtīgus pasākumus, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, jo īpaši ievērojot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķus; šajā sakarībā uzsver izšķirošo lomu, kāda ir jauno tirgus ekonomikas valstu un attīstīto valstu ciešai sadarbībai; |
| --- | --- |

48.

norāda, ka funkcionējošs pasaules oglekļa dioksīda emisiju tirgus ir būtisks ES tautsaimniecībai, lai izpildītu ES vērienīgās saistības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā līdz 2020. gadam; uzsver, ka pārējām attīstītajām valstīm nepieciešams noslēgt visaptverošu starptautisku nolīgumu laikposmam pēc 2012. gada, ar kuru paredzētu līdzvērtīgus pasākumus, lai novērstu oglekļa emisiju pārvirzes risku, jo īpaši ievērojot siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas ilgtermiņa mērķus; šajā sakarībā uzsver izšķirošo lomu, kāda ir jauno tirgus ekonomikas valstu un attīstīto valstu ciešai sadarbībai;

| 49. | atzinīgi vērtē Kioto protokola tīras attīstības mehānismu kā iespēju jaunattīstības valstīm piedalīties oglekļa dioksīda emisiju tirgū un saņemt mūsdienīgas un efektīvas tehnoloģijas; tomēr uzsver, ka attīstīto valstu izmantotie kompensācijas mehānismi, lai panāktu emisiju samazinājuma mērķus, nevar tikt uzskatīti par jaunattīstības valstu pienākuma daļu siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanai starptautiskā nolīgumā par klimata pārmaiņām, un tie nevar aizstāt finansiālo un tehnoloģisko atbalstu jaunattīstības valstu emisijas mazināšanas darbībām; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Kioto protokola tīras attīstības mehānismu kā iespēju jaunattīstības valstīm piedalīties oglekļa dioksīda emisiju tirgū un saņemt mūsdienīgas un efektīvas tehnoloģijas; tomēr uzsver, ka attīstīto valstu izmantotie kompensācijas mehānismi, lai panāktu emisiju samazinājuma mērķus, nevar tikt uzskatīti par jaunattīstības valstu pienākuma daļu siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanai starptautiskā nolīgumā par klimata pārmaiņām, un tie nevar aizstāt finansiālo un tehnoloģisko atbalstu jaunattīstības valstu emisijas mazināšanas darbībām;

| 50. | turklāt uzstāj, ka turpmākajiem kompensācijas mehānismiem ir jābūt ar stingrākiem projektu kvalitātes standartiem, lai izvairītos no tā, ka attīstītās valstis atņem jaunattīstības valstīm rentablas iespējas emisiju samazināšanai, kā arī garantētu šo projektu augstus standartus ar uzticamu, pārbaudāmu un patiesu emisijas samazinājumu, kas arī veicina ilgtspējīgu attīstību šajās valstīs; |
| --- | --- |

50.

turklāt uzstāj, ka turpmākajiem kompensācijas mehānismiem ir jābūt ar stingrākiem projektu kvalitātes standartiem, lai izvairītos no tā, ka attīstītās valstis atņem jaunattīstības valstīm rentablas iespējas emisiju samazināšanai, kā arī garantētu šo projektu augstus standartus ar uzticamu, pārbaudāmu un patiesu emisijas samazinājumu, kas arī veicina ilgtspējīgu attīstību šajās valstīs;

| 51. | uzskata, ka tīras attīstības mehānisms un kopīgas izpildes mehānisms ir jāpārveido, ņemot vērā minētos projektu kvalitātes standartus; turklāt atbalsta Komisijas viedokli par to, ka nozaru mehānismi ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstīs ir jāpieņem laikposmam pēc 2012. gada, tādējādi padarot šos mehānismus par efektīvu līdzekli klimata aizsardzībā un ilgtspējīgā attīstībā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka tīras attīstības mehānisms un kopīgas izpildes mehānisms ir jāpārveido, ņemot vērā minētos projektu kvalitātes standartus; turklāt atbalsta Komisijas viedokli par to, ka nozaru mehānismi ekonomiski attīstītākās jaunattīstības valstīs ir jāpieņem laikposmam pēc 2012. gada, tādējādi padarot šos mehānismus par efektīvu līdzekli klimata aizsardzībā un ilgtspējīgā attīstībā jaunattīstības valstīs;

| 52. | uzstāj, ka ES un dalībvalstīm jāpilda klimata pārmaiņu mazināšanas saistības galvenokārt ES teritorijā, un visām iesaistītajām personām atgādina, ka elastīgi mehānismi jāizmanto minimāli; |
| --- | --- |

52.

uzstāj, ka ES un dalībvalstīm jāpilda klimata pārmaiņu mazināšanas saistības galvenokārt ES teritorijā, un visām iesaistītajām personām atgādina, ka elastīgi mehānismi jāizmanto minimāli;

Zemes izmantojuma izmaiņas, atmežošana, mežu un dabas resursu degradācija

| 53. | uzskata, ka ir jāsniedz būtisks finansiāls atbalsts, kā arī tehniskā un administratīvā palīdzība jaunattīstības valstīm, lai vēlākais līdz 2020. gadam apturētu tropu mežu apjomīgo izciršanu, un ka šīs apņemšanās apliecinājumam būs izšķirīga nozīme starptautiskās sarunās par visaptveroša globāla nolīguma slēgšanu klimatu pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ir jāsniedz būtisks finansiāls atbalsts, kā arī tehniskā un administratīvā palīdzība jaunattīstības valstīm, lai vēlākais līdz 2020. gadam apturētu tropu mežu apjomīgo izciršanu, un ka šīs apņemšanās apliecinājumam būs izšķirīga nozīme starptautiskās sarunās par visaptveroša globāla nolīguma slēgšanu klimatu pārmaiņu jomā laikposmam pēc 2012. gada;

| 54. | uzsver, ka dabiskā oglekļa saglabāšana ir visefektīvākais klimata pārmaiņu mazināšanas veids, kam nav negatīvas ietekmes un zināmu blakusparādību; turklāt uzskata, ka vispusīgas apmežošanas politikas izstrāde ir neatņemams faktors klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka dabiskā oglekļa saglabāšana ir visefektīvākais klimata pārmaiņu mazināšanas veids, kam nav negatīvas ietekmes un zināmu blakusparādību; turklāt uzskata, ka vispusīgas apmežošanas politikas izstrāde ir neatņemams faktors klimata pārmaiņu radīto problēmu risināšanā;

| 55. | aicina ES apņemties finansēt starptautiskos centienus atmežošanas apturēšanā un veicināt pasaules mēroga apmežošanu nekomerciāliem mērķiem; |
| --- | --- |

55.

aicina ES apņemties finansēt starptautiskos centienus atmežošanas apturēšanā un veicināt pasaules mēroga apmežošanu nekomerciāliem mērķiem;

| 56. | uzsver, ka mežu aizsardzība ir būtiska, lai sekmīgi aizsargātu pasaules klimatu, un mudina ES un dalībvalstis atzīt, ka jāsaglabā meži un ka šis aspekts jāiekļauj starptautiskā nolīgumā; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka mežu aizsardzība ir būtiska, lai sekmīgi aizsargātu pasaules klimatu, un mudina ES un dalībvalstis atzīt, ka jāsaglabā meži un ka šis aspekts jāiekļauj starptautiskā nolīgumā;

| 57. | atbalsta Komisijas viedokli, ka publiskais finansējums ir reālistiskākais līdzeklis, ar kuru nodrošināt stimulus, lai laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam cīnītos pret atmežošanu; turklāt aicina ES un dalībvalstis nodrošināt finansējumu 2010.–2012. gada laikposmam agrīnai darbībai jaunattīstības valstīs un atbalsta Komisijas priekšlikumu saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām izveidot Pasaules meža oglekļa mehānismu, kas balstītos uz pastāvīgu finansēšanas sistēmu; aicina dalībvalstis neatkāpties no apņemšanās pārtraukt pasaules mēroga atmežošanu, mežu un zemes degradāciju, kā arī pārtuksnešošanos, piešķirot ievērojamu daļu no ieņēmumiem, kas gūti izsolēs ES emisiju tirdzniecības sistēmas ietvaros, lai samazinātu atmežošanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs; aicina dalībvalstis atbalstīt Komisijas priekšlikumu pieņemt Norvēģijas finansēšanas ierosinājumu un piešķirt Pasaules meža oglekļa mehānismam daļu no turpmākajiem ieņēmumiem, kurus gūs piešķirtā daudzuma vienību izsolēs; |
| --- | --- |

57.

atbalsta Komisijas viedokli, ka publiskais finansējums ir reālistiskākais līdzeklis, ar kuru nodrošināt stimulus, lai laikposmā no 2013. līdz 2020. gadam cīnītos pret atmežošanu; turklāt aicina ES un dalībvalstis nodrošināt finansējumu 2010.–2012. gada laikposmam agrīnai darbībai jaunattīstības valstīs un atbalsta Komisijas priekšlikumu saskaņā ar ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām izveidot Pasaules meža oglekļa mehānismu, kas balstītos uz pastāvīgu finansēšanas sistēmu; aicina dalībvalstis neatkāpties no apņemšanās pārtraukt pasaules mēroga atmežošanu, mežu un zemes degradāciju, kā arī pārtuksnešošanos, piešķirot ievērojamu daļu no ieņēmumiem, kas gūti izsolēs ES emisiju tirdzniecības sistēmas ietvaros, lai samazinātu atmežošanu un mežu degradāciju jaunattīstības valstīs; aicina dalībvalstis atbalstīt Komisijas priekšlikumu pieņemt Norvēģijas finansēšanas ierosinājumu un piešķirt Pasaules meža oglekļa mehānismam daļu no turpmākajiem ieņēmumiem, kurus gūs piešķirtā daudzuma vienību izsolēs;

| 58. | uzsver, ka izveidojamajam Pasaules meža oglekļa mehānismam jābūt saistītam ar lēmumiem un ar to jāveicina Konvencijas par bioloģisko daudzveidību mērķu īstenošana, kā arī to, ka ietekme uz bioloģisko daudzveidību rūpīgi jāapsver pasākumos, noteikumos un kārtībā saistībā ar ANO programmu, lai samazinātu emisijas, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija; uzskata, ka ar Pasaules meža oglekļa mehānismu pirmām kārtām un galvenokārt jānodrošina veco mežu audžu aizsardzība; uzsver, ka nav pieļaujamas tiesības saņemt finansējumu no Pasaules meža oglekļa mehānisma tādu rūpnieciskās mežsaimniecības pasākumu veikšanai, kuriem ir neliels klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāls un kuri var radīt draudus bioloģiskajai daudzveidībai; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka izveidojamajam Pasaules meža oglekļa mehānismam jābūt saistītam ar lēmumiem un ar to jāveicina Konvencijas par bioloģisko daudzveidību mērķu īstenošana, kā arī to, ka ietekme uz bioloģisko daudzveidību rūpīgi jāapsver pasākumos, noteikumos un kārtībā saistībā ar ANO programmu, lai samazinātu emisijas, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija; uzskata, ka ar Pasaules meža oglekļa mehānismu pirmām kārtām un galvenokārt jānodrošina veco mežu audžu aizsardzība; uzsver, ka nav pieļaujamas tiesības saņemt finansējumu no Pasaules meža oglekļa mehānisma tādu rūpnieciskās mežsaimniecības pasākumu veikšanai, kuriem ir neliels klimata pārmaiņu mazināšanas potenciāls un kuri var radīt draudus bioloģiskajai daudzveidībai;

| 59. | uzsver, ka saistībā ar jebkuru turpmāko Pasaules meža oglekļa mehānismu ir jāievēro pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības, tostarp tiesības uz kopīgu īpašumu un pašu autonomiem apgabaliem, un jāsekmē viņu pilnīga un efektīva līdzdalība, kā arī lēmumu pieņemšanas pilnvaras visos līmeņos, tostarp valstu plānu izstrādē tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija (REDD), un to īstenošanā, kā arī finansējuma piešķiršanā vai sadalē; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka saistībā ar jebkuru turpmāko Pasaules meža oglekļa mehānismu ir jāievēro pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu tiesības, tostarp tiesības uz kopīgu īpašumu un pašu autonomiem apgabaliem, un jāsekmē viņu pilnīga un efektīva līdzdalība, kā arī lēmumu pieņemšanas pilnvaras visos līmeņos, tostarp valstu plānu izstrādē tādu emisiju samazināšanai, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija (REDD), un to īstenošanā, kā arī finansējuma piešķiršanā vai sadalē;

| 60. | aicina ES veicināt stingrus sociālos un vides standartus attiecībā uz tādu emisiju samazināšanu, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija; aicina ES atbalstīt REDD mehānismus, kas ir plašāki nekā pašreizējā tīrās attīstības mehānisma projektu pieeja un kas risina jautājumus saistībā ar tādiem atmežošanas galvenajiem cēloņiem kā slikta pārvaldība, nabadzība, korupcija un tiesībaizsardzības trūkums, un atbalstot politikas un institucionālo reformu vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

60.

aicina ES veicināt stingrus sociālos un vides standartus attiecībā uz tādu emisiju samazināšanu, kuru iemesls ir atmežošana un mežu degradācija; aicina ES atbalstīt REDD mehānismus, kas ir plašāki nekā pašreizējā tīrās attīstības mehānisma projektu pieeja un kas risina jautājumus saistībā ar tādiem atmežošanas galvenajiem cēloņiem kā slikta pārvaldība, nabadzība, korupcija un tiesībaizsardzības trūkums, un atbalstot politikas un institucionālo reformu vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

| 61. | prasa, lai I pielikumā noteikto emisijas mazināšanas mērķu ietekme uz vidi būtu galvenais princips attiecībā uz ES pieeju starptautiskajiem uzskaites noteikumiem mežu apsaimniekošanā un LULUCF kopumā; |
| --- | --- |

61.

prasa, lai I pielikumā noteikto emisijas mazināšanas mērķu ietekme uz vidi būtu galvenais princips attiecībā uz ES pieeju starptautiskajiem uzskaites noteikumiem mežu apsaimniekošanā un LULUCF kopumā;

| 62. | uzsver, ka prakse, ko īsteno vairākās jomās, tostarp ūdens apsaimniekošanā, ekosistēmu saglabāšanā, lauksaimnieciskajā ražošanā, kā arī saistībā ar augsnes apstākļiem, zemes izmantojuma izmaiņām, veselību, pārtikas nekaitīgumu un katastrofu riska samazināšanu, ir bijusi viens no klimata pārmaiņu cēloņiem un to pastiprinātājiem, taču vienlaikus šajās jomās arī ir bijušas nopietnas sekas klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes dēļ; uzskata, ka abas šīs dimensijas būtu jāiekļauj Kopenhāgenas nolīgumā līdzās mērķtiecīgiem pasākumiem, lai šajās jomās nodrošinātu pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas augstu līmeni; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka prakse, ko īsteno vairākās jomās, tostarp ūdens apsaimniekošanā, ekosistēmu saglabāšanā, lauksaimnieciskajā ražošanā, kā arī saistībā ar augsnes apstākļiem, zemes izmantojuma izmaiņām, veselību, pārtikas nekaitīgumu un katastrofu riska samazināšanu, ir bijusi viens no klimata pārmaiņu cēloņiem un to pastiprinātājiem, taču vienlaikus šajās jomās arī ir bijušas nopietnas sekas klimata pārmaiņu negatīvās ietekmes dēļ; uzskata, ka abas šīs dimensijas būtu jāiekļauj Kopenhāgenas nolīgumā līdzās mērķtiecīgiem pasākumiem, lai šajās jomās nodrošinātu pielāgošanās klimata pārmaiņām un to mazināšanas augstu līmeni;

Starptautiskā aviācija un jūras transports

| 63. | atgādina, ka saistībā ar aviāciju virkne citu faktoru, ne tikai CO2 ietekme, veido aptuveni divas reizes lielāku tās globālās sasilšanas potenciālu; aicina ES nodrošināt, ka šī ietekme tiktu ņemta vērā Kopenhāgenas nolīgumā; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka saistībā ar aviāciju virkne citu faktoru, ne tikai CO2 ietekme, veido aptuveni divas reizes lielāku tās globālās sasilšanas potenciālu; aicina ES nodrošināt, ka šī ietekme tiktu ņemta vērā Kopenhāgenas nolīgumā;

| 64. | uzstāj, ka, ņemot vērā neveiksmīgās sarunas starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un Starptautisko Jūrniecības organizāciju (IMO), starptautiskā aviācija un kuģniecība ir jāiekļauj nolīgumā saskaņā ar UNFCCC; |
| --- | --- |

64.

uzstāj, ka, ņemot vērā neveiksmīgās sarunas starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un Starptautisko Jūrniecības organizāciju (IMO), starptautiskā aviācija un kuģniecība ir jāiekļauj nolīgumā saskaņā ar UNFCCC;

| 65. | mudina starptautiskajos nolīgumos attiecībā uz aviācijas un jūrniecības nozarēm noteikt tādus pašus saistošus mērķus kā citām rūpniecības nozarēm; turklāt mudina pasaules mērogā vismaz 50 % kvotu šajā jomā paredzēt izsolēm; |
| --- | --- |

65.

mudina starptautiskajos nolīgumos attiecībā uz aviācijas un jūrniecības nozarēm noteikt tādus pašus saistošus mērķus kā citām rūpniecības nozarēm; turklāt mudina pasaules mērogā vismaz 50 % kvotu šajā jomā paredzēt izsolēm;

Pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana

| 66. | uzsver, cik svarīgi vietējiem iedzīvotājiem ir saņemt visaptverošu informāciju un konsultācijas, kā arī piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, un jo īpaši rosina pilsētu centrus, reģionus un konurbācijas ar valdības atbalstu uzsākt pašiem savas informēšanas kampaņas, kas varētu būt saistītas ar specifiskiem samazinājuma mērķiem; |
| --- | --- |

66.

uzsver, cik svarīgi vietējiem iedzīvotājiem ir saņemt visaptverošu informāciju un konsultācijas, kā arī piedalīties lēmumu pieņemšanas procesā, un jo īpaši rosina pilsētu centrus, reģionus un konurbācijas ar valdības atbalstu uzsākt pašiem savas informēšanas kampaņas, kas varētu būt saistītas ar specifiskiem samazinājuma mērķiem;

| 67. | atzīst, ka pilsētu, vietējām un reģionālām varas iestādēm ir būtiska nozīme praktisku pasākumu īstenošanā attiecībā uz klimata pārmaiņām, ņemot vērā to, ka līdz 2030. gadam divas trešdaļas no kopējā iedzīvotāju skaita dzīvos pilsētu centros; atzinīgi vērtē apņemšanos, kas pausta pasaules valstu pašvaldību vadītāju un iestāžu nolīgumā par klimata aizsardzību, un aicina ES veicināt pilsētu, vietējo un reģionālo varas iestāžu iesaistīšanos valsts stratēģiju, tostarp klimata pārmaiņu mazināšanas rīcības plānu un ar pielāgošanās pasākumiem saistīto rīcības programmu, izstrādāšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

67.

atzīst, ka pilsētu, vietējām un reģionālām varas iestādēm ir būtiska nozīme praktisku pasākumu īstenošanā attiecībā uz klimata pārmaiņām, ņemot vērā to, ka līdz 2030. gadam divas trešdaļas no kopējā iedzīvotāju skaita dzīvos pilsētu centros; atzinīgi vērtē apņemšanos, kas pausta pasaules valstu pašvaldību vadītāju un iestāžu nolīgumā par klimata aizsardzību, un aicina ES veicināt pilsētu, vietējo un reģionālo varas iestāžu iesaistīšanos valsts stratēģiju, tostarp klimata pārmaiņu mazināšanas rīcības plānu un ar pielāgošanās pasākumiem saistīto rīcības programmu, izstrādāšanā un īstenošanā;

Eiropas Parlamenta delegācija

| 68. | pauž viedokli, ka ES delegācijai ir svarīga loma šajās sarunās par klimata pārmaiņām, un tāpēc uzskata, ka ir nepieņemami, ka Eiropas Parlamenta deputāti, kas ir delegācijas sastāvā, nevarēja piedalīties iepriekšējās līgumslēdzēju pušu konferences ES koordinācijas sanāksmēs; sagaida, ka dalībnieki no Eiropas Parlamenta varēs piedalīties šādās sanāksmēs Kopenhāgenā vismaz kā novērotāji ar tiesībām uzstāties vai bez tām; |
| --- | --- |

68.

pauž viedokli, ka ES delegācijai ir svarīga loma šajās sarunās par klimata pārmaiņām, un tāpēc uzskata, ka ir nepieņemami, ka Eiropas Parlamenta deputāti, kas ir delegācijas sastāvā, nevarēja piedalīties iepriekšējās līgumslēdzēju pušu konferences ES koordinācijas sanāksmēs; sagaida, ka dalībnieki no Eiropas Parlamenta varēs piedalīties šādās sanāksmēs Kopenhāgenā vismaz kā novērotāji ar tiesībām uzstāties vai bez tām;

*

* *

| 69. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav dalībvalstis. |
| --- | --- |

69.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām līgumslēdzējām pusēm, kas nav dalībvalstis.

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

(2)  OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.

(3)  OV L 8, 13.1.2009., 3. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0121.

(6)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0491.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/12

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisDaudzgadu programma 2010. - 2014. gadam saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (Stokholmas programma)

P7_TA(2009)0090

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs — Stokholmas programma

2010/C 285 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Lisabonas līgumu, jo īpaši tā noteikumus saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (BDTT) un tā jauno tiesisko regulējumu pamattiesību aizsardzībai un Eiropas Savienības pilsonības stiprināšanai, Līguma par Eiropas Savienību, ko groza ar Lisabonas līgumu, 2., 6. un 7. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD), kas iekļauts Lisabonas līgumā, 8. protokolu, kas attiecas uz Savienības pievienošanos Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kurai ir Līgumiem līdzvērtīgs juridiskais spēks,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumu “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs” (COM (2009)0262), kurā norādītas Komisijas prioritātes saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu 2010.–2014. gadam, tam pievienoto Hāgas programmas un rīcības plāna novērtējumu (COM(2009)0263) un saistīto īstenošanas rezultātu apkopojumu (SEC(2009)0765), un ņemot vērā dalībvalstu parlamentu, pilsoniskās sabiedrības un ES aģentūru un struktūru ieguldījumu,

ņemot vērā Padomes prezidentvalsts 2009. gada 16. oktobra dokumenta projektu “Stokholmas programma — atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu labā” (14449/09),

ņemot vērā Juridiskās komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas kopējos apsvērumus saskaņā ar Reglamenta 51. pantu,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošana ir būtisks Eiropas Savienības mērķis; tā kā ir svarīgi atgriezties pie Tamperes programmas sākotnējā gara, kas aptvēra krimināltiesību un civiltiesību aspektus, īpaši pievēršoties tiesiskumam un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš Amsterdamas līguma stāšanās spēkā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veidošana ir būtisks Eiropas Savienības mērķis; tā kā ir svarīgi atgriezties pie Tamperes programmas sākotnējā gara, kas aptvēra krimināltiesību un civiltiesību aspektus, īpaši pievēršoties tiesiskumam un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai;

| B. | tā kā globalizācija ietekmē ne tikai finanšu jomu, bet aizvien vairāk arī brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; tā kā šī iemesla dēļ ir nepieciešama visaptverošāka politiskā pieeja un pasākumi, lai risinātu neatliekamus migrācijas un patvēruma jautājumus, un īpaši aicina nodrošināt tieslietu un iekšlietu, attīstības, starptautiskās tirdzniecības un sociālo lietu politikā iesaistīto dalībnieku padziļinātākas apmaiņas un sadarbību; |
| --- | --- |

B.

tā kā globalizācija ietekmē ne tikai finanšu jomu, bet aizvien vairāk arī brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; tā kā šī iemesla dēļ ir nepieciešama visaptverošāka politiskā pieeja un pasākumi, lai risinātu neatliekamus migrācijas un patvēruma jautājumus, un īpaši aicina nodrošināt tieslietu un iekšlietu, attīstības, starptautiskās tirdzniecības un sociālo lietu politikā iesaistīto dalībnieku padziļinātākas apmaiņas un sadarbību;

| C. | tā kā Lisabonas līgums, kuru nesen apstiprināja vai nu ar parlamenta balsojuma, vai ar referenduma palīdzību, ienesīs būtiskas izmaiņas ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistīto politikas jomu juridiskajos pamatos, mērķos, instrumentos un lēmumu pieņemšanas metodēs; |
| --- | --- |

C.

tā kā Lisabonas līgums, kuru nesen apstiprināja vai nu ar parlamenta balsojuma, vai ar referenduma palīdzību, ienesīs būtiskas izmaiņas ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistīto politikas jomu juridiskajos pamatos, mērķos, instrumentos un lēmumu pieņemšanas metodēs;

| D. | tā kā valstu parlamentiem ar Lisabonas līgumu pirmo reizi piešķirtās tiesības un institucionālā loma pozitīvi ietekmēs BDTT attīstību un darbību, it īpaši tādēļ, ka labāk nodrošinās subsidiaritātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā valstu parlamentiem ar Lisabonas līgumu pirmo reizi piešķirtās tiesības un institucionālā loma pozitīvi ietekmēs BDTT attīstību un darbību, it īpaši tādēļ, ka labāk nodrošinās subsidiaritātes principa ievērošanu;

| E. | tā kā daudzās tieslietu un iekšlietu politikas jomās dalībvalstu līmeņa risinājumi vairs nav piemēroti un tādēļ ir jārod Eiropas līmeņa risinājumi problēmām, kas saistītas ar starptautisko migrāciju, drošību un tehnoloģijām, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzās tieslietu un iekšlietu politikas jomās dalībvalstu līmeņa risinājumi vairs nav piemēroti un tādēļ ir jārod Eiropas līmeņa risinājumi problēmām, kas saistītas ar starptautisko migrāciju, drošību un tehnoloģijām, tostarp informācijas un komunikācijas tehnoloģijām;

| F. | tā kā ES iekšējās robežkontroles atcelšana ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES iekšējās robežkontroles atcelšana ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem;

| G. | tā kā ES līmenī pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā, savukārt dalībvalstis Padomē pārstāv to valdības, kuras ir demokrātiski atbildīgas valstu parlamentu priekšā; tā kā līdz ar to, lai īstenotu nepieciešamo parlamentu stiprināšanu Eiropas Savienībā, no vienas puses, jāpaplašina Eiropas Parlamenta pilnvaras ES lēmumu pieņemšanas procesā, un, no otras puses, dalībvalstu parlamentiem vairāk jāuzrauga valdības; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES līmenī pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā, savukārt dalībvalstis Padomē pārstāv to valdības, kuras ir demokrātiski atbildīgas valstu parlamentu priekšā; tā kā līdz ar to, lai īstenotu nepieciešamo parlamentu stiprināšanu Eiropas Savienībā, no vienas puses, jāpaplašina Eiropas Parlamenta pilnvaras ES lēmumu pieņemšanas procesā, un, no otras puses, dalībvalstu parlamentiem vairāk jāuzrauga valdības;

| H. | tā kā kopīgi pasākumi jāveic tikai Kopienas kompetences jomā un tā kā Eiropas līmeņa pieejas jāizvēlas tikai tad, kad tās sola būt veiksmīgākas nekā dalībvalstu līmeņa darbības; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopīgi pasākumi jāveic tikai Kopienas kompetences jomā un tā kā Eiropas līmeņa pieejas jāizvēlas tikai tad, kad tās sola būt veiksmīgākas nekā dalībvalstu līmeņa darbības;

| I. | tā kā ES pilsoņu tiesības un tiesības uz aizsardzību, jo īpaši datu aizsardzību, ir jāsaglabā un tā kā arī turpmāk jānodrošina kopējās tieslietu un iekšlietu politikas parlamentārā uzraudzība; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES pilsoņu tiesības un tiesības uz aizsardzību, jo īpaši datu aizsardzību, ir jāsaglabā un tā kā arī turpmāk jānodrošina kopējās tieslietu un iekšlietu politikas parlamentārā uzraudzība;

| J. | tā kā likumdošanas procesa pārredzamībai jāpiešķir vissvarīgākā nozīme un tā kā dalībvalstu parlamentiem un pilsoņiem ir jādod iespēja sekot līdzi ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistītās politikas noteikšanai un īstenošanai un uzraudzīt šo procesu; |
| --- | --- |

J.

tā kā likumdošanas procesa pārredzamībai jāpiešķir vissvarīgākā nozīme un tā kā dalībvalstu parlamentiem un pilsoņiem ir jādod iespēja sekot līdzi ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu saistītās politikas noteikšanai un īstenošanai un uzraudzīt šo procesu;

| K. | tā kā Eiropas Savienības pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, ko paredz Lisabonas līgums, neietekmēs pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, pamatojoties uz hartu un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, un būs vērtīgs papildu aizsardzības elements, vienlaikus paturot prātā, ka būs jānodrošina skaidrs kompetenču sadalījums starp Eiropas Cilvēktiesību tiesu un Eiropas Kopienu Tiesu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienības pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, ko paredz Lisabonas līgums, neietekmēs pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā, pamatojoties uz hartu un Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, un būs vērtīgs papildu aizsardzības elements, vienlaikus paturot prātā, ka būs jānodrošina skaidrs kompetenču sadalījums starp Eiropas Cilvēktiesību tiesu un Eiropas Kopienu Tiesu;

| L. | tā kā organizētās noziedzības, krāpšanas un korupcijas efektīvas un savlaicīgas apkarošanas, kā arī ES finanšu interešu aizsardzības nolūkos jāstiprina policijas un tiesu varas iestāžu sadarbība, izmeklēšanās sistemātiskāk jāiesaista Eiropols un Eirojusts, jāizveido Eiropas Prokuratūra un jāpanāk efektīvi un izmērāmi rezultāti un tā kā ES pilsoņi vēlas, lai ES aktīvāk iesaistītos korupcijas apkarošanā; |
| --- | --- |

L.

tā kā organizētās noziedzības, krāpšanas un korupcijas efektīvas un savlaicīgas apkarošanas, kā arī ES finanšu interešu aizsardzības nolūkos jāstiprina policijas un tiesu varas iestāžu sadarbība, izmeklēšanās sistemātiskāk jāiesaista Eiropols un Eirojusts, jāizveido Eiropas Prokuratūra un jāpanāk efektīvi un izmērāmi rezultāti un tā kā ES pilsoņi vēlas, lai ES aktīvāk iesaistītos korupcijas apkarošanā;

| M. | tā kā nākamajiem pieciem gadiem noteiktajām prioritātēm civiltiesību jomā jāatspoguļo vajadzības, ko pauž pilsoņi un uzņēmumi; |
| --- | --- |

M.

tā kā nākamajiem pieciem gadiem noteiktajām prioritātēm civiltiesību jomā jāatspoguļo vajadzības, ko pauž pilsoņi un uzņēmumi;

| N. | tā kā savstarpējai atzīšanai — brīvības, drošības un tiesiskuma telpas stūrakmenim — nepieciešama savstarpēja uzticēšanās un ticība citu valstu tiesību sistēmām un tā kā šīs vērtības var nodrošināt tikai ar kopīgu zināšanu un savstarpējas sapratnes palīdzību, tādējādi radot Eiropas tiesisko kultūru; |
| --- | --- |

N.

tā kā savstarpējai atzīšanai — brīvības, drošības un tiesiskuma telpas stūrakmenim — nepieciešama savstarpēja uzticēšanās un ticība citu valstu tiesību sistēmām un tā kā šīs vērtības var nodrošināt tikai ar kopīgu zināšanu un savstarpējas sapratnes palīdzību, tādējādi radot Eiropas tiesisko kultūru;

| O. | tā kā Eiropas tiesiskās telpas pamatā jābūt tādai Eiropas tiesiskuma kultūrai starp juristiem, tiesu iestādēm un prokuroriem, kura ne tikai balstās uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī tiek izstrādāta, izmantojot savstarpējās zināšanas un izpratni par dalībvalstu tiesu sistēmām, radikāli mainot universitāšu mācību programmas, organizējot apmaiņas un mācību braucienus un kopēju apmācību ar aktīvu Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas Tiesību akadēmijas atbalstu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas tiesiskās telpas pamatā jābūt tādai Eiropas tiesiskuma kultūrai starp juristiem, tiesu iestādēm un prokuroriem, kura ne tikai balstās uz Eiropas Savienības tiesību aktiem, bet arī tiek izstrādāta, izmantojot savstarpējās zināšanas un izpratni par dalībvalstu tiesu sistēmām, radikāli mainot universitāšu mācību programmas, organizējot apmaiņas un mācību braucienus un kopēju apmācību ar aktīvu Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla un Eiropas Tiesību akadēmijas atbalstu;

| P. | tā kā savstarpējas uzticēšanās pamatā ir arī dažādo valstu sistēmu efektivitātes un darbības rezultātu pastāvīga novērtēšana, kas notiek gan valstu, gan Eiropas līmenī; tā kā šajā sakarībā ir jāmin Eiropas Padomes struktūrā strādājošās Eiropas Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas vērtīgais darbs; |
| --- | --- |

P.

tā kā savstarpējas uzticēšanās pamatā ir arī dažādo valstu sistēmu efektivitātes un darbības rezultātu pastāvīga novērtēšana, kas notiek gan valstu, gan Eiropas līmenī; tā kā šajā sakarībā ir jāmin Eiropas Padomes struktūrā strādājošās Eiropas Tiesu sistēmas efektivitātes komisijas vērtīgais darbs;

| Q. | tā kā Eiropas tīkliem dažādās tiesu sistēmas jomās (Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam, Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam, Eiropas ģenerālprokuroru tīklam Eurojustice, Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam civillietās un komerclietās, kā arī juristu tīkliem) aktīvi jāpiedalās Eiropas tiesiskuma kultūras turpmākā veidošanā un ņemot vērā Parlamenta 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas Juridisko akadēmiju (1), 2002. gada 24. septembra nostāju saistībā ar Padomes lēmuma par Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla izveidi pieņemšanu (2), 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (3) un 2009. gada 7. maija ieteikumu Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (4); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas tīkliem dažādās tiesu sistēmas jomās (Eiropas Tiesiskās apmācības tīklam, Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam, Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam, Eiropas ģenerālprokuroru tīklam Eurojustice, Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam civillietās un komerclietās, kā arī juristu tīkliem) aktīvi jāpiedalās Eiropas tiesiskuma kultūras turpmākā veidošanā un ņemot vērā Parlamenta 1991. gada 10. septembra rezolūciju par Eiropas Juridisko akadēmiju (1), 2002. gada 24. septembra nostāju saistībā ar Padomes lēmuma par Eiropas Tiesiskās apmācības tīkla izveidi pieņemšanu (2), 2008. gada 9. jūlija rezolūciju par dalībvalstu tiesnešu lomu Eiropas juridiskajā sistēmā (3) un 2009. gada 7. maija ieteikumu Padomei par ES krimināltiesiskuma telpas izveidi (4);

| R. | tā kā kibernoziegumu skaits pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis, tādējādi radot sarežģītākas tiesiskas problēmas un noslogojot tiesas; tā kā, paturot prātā šo tendenci, ir jāizskata iespēja izveidot Eiropas Kibernoziegumu tiesu, kas specializētos ar kibernoziedzību saistītos jautājumos; |
| --- | --- |

R.

tā kā kibernoziegumu skaits pēdējos gados ir ievērojami pieaudzis, tādējādi radot sarežģītākas tiesiskas problēmas un noslogojot tiesas; tā kā, paturot prātā šo tendenci, ir jāizskata iespēja izveidot Eiropas Kibernoziegumu tiesu, kas specializētos ar kibernoziedzību saistītos jautājumos;

Gaidot saskaņā ar Lisabonas līgumu veidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu

| 1. | norāda, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jauno daudzgadu programmu, visticamāk, pieņems un īstenos saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu, kuru nosaka Lisabonas līgums, tādēļ šajā programmā iepriekš jāparedz visi līgumā ietvertie jauninājumi, saskaņā ar kuriem:






  — | Šengenas sadarbība, kas paredz personu pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā, ir apstiprināta kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamats un Šengenas zonu ir jāturpina paplašināt; |
| --- | --- | --- |

1.

norāda, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jauno daudzgadu programmu, visticamāk, pieņems un īstenos saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu, kuru nosaka Lisabonas līgums, tādēļ šajā programmā iepriekš jāparedz visi līgumā ietvertie jauninājumi, saskaņā ar kuriem:

—

Šengenas sadarbība, kas paredz personu pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā, ir apstiprināta kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamats un Šengenas zonu ir jāturpina paplašināt;

| — | ikvienas personas pamattiesību aizsardzība un veicināšana, kā arī Eiropas tiesību, tiesiskuma, solidaritātes un daudzveidības telpa ir nedalāmas vērtības Eiropas dažādās politikas jomās; šīs vērtības ir Eiropas darba kārtības galvenie uzdevumi, un ES iestādes tiks aicinātas respektēt principu par vienlīdzīgām tiesībām visiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

—

ikvienas personas pamattiesību aizsardzība un veicināšana, kā arī Eiropas tiesību, tiesiskuma, solidaritātes un daudzveidības telpa ir nedalāmas vērtības Eiropas dažādās politikas jomās; šīs vērtības ir Eiropas darba kārtības galvenie uzdevumi, un ES iestādes tiks aicinātas respektēt principu par vienlīdzīgām tiesībām visiem cilvēkiem;

| — | lēmumu pieņemšanas process tiks stiprināts, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, un EK Tiesa īstenos tiesas uzraudzību; |
| --- | --- |

—

lēmumu pieņemšanas process tiks stiprināts, izmantojot parasto likumdošanas procedūru, un EK Tiesa īstenos tiesas uzraudzību;

| — | ar papildu drošības līdzekļiem garantēs to, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpā stingri tiks ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, nodrošinot, ka noteikts dalībvalstu parlamentu skaits varēs uzsākt “brīdinājuma procedūru”, kā arī paredzot, ka arī vienai dalībvalstij būs tiesības izmantot “avārijas bremzes”, ja tā uzskatīs, ka tiesiskā instrumenta projekts ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās saistītā jomā varētu ietekmēt konkrētās valsts iekšējās kārtības būtiskus elementus; pēc “avārijas bremžu” procedūras izmantošanas parasti notiks ciešāka sadarbība starp galvenajām iesaistītajām valstīm, kas vēlēsies saskaņot savu politiku; |
| --- | --- |

—

ar papildu drošības līdzekļiem garantēs to, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpā stingri tiks ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi, nodrošinot, ka noteikts dalībvalstu parlamentu skaits varēs uzsākt “brīdinājuma procedūru”, kā arī paredzot, ka arī vienai dalībvalstij būs tiesības izmantot “avārijas bremzes”, ja tā uzskatīs, ka tiesiskā instrumenta projekts ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās saistītā jomā varētu ietekmēt konkrētās valsts iekšējās kārtības būtiskus elementus; pēc “avārijas bremžu” procedūras izmantošanas parasti notiks ciešāka sadarbība starp galvenajām iesaistītajām valstīm, kas vēlēsies saskaņot savu politiku;

| 2. | norāda, ka ES darbības būs uzticamākas, ja to pamatā būs jauns vai mainīts tiesiskais regulējums, tostarp jauni noteikumi par pamattiesību, ieskaitot mazākumtautību tiesības, aizsardzību, jauni noteikumi, lai novērstu jebkāda veida nevienlīdzību, jo īpaši starp sievietēm un vīriešiem (LESD 8. pants), vai jebkāda veida diskrimināciju (LESD 10. pants), noteikumi pārredzamības veicināšanai visās ES iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (LESD 15. pants), noteikumi par personas datu aizsardzību pret privātu un valsts iestāžu ļaunprātīgu izmantošanu (LESD 16. pants), par konsulāro un diplomātisko aizsardzību (LESD 23. pants), par kopēju politiku patvēruma un migrācijas jomā (LESD 77. un turpmākie panti), par trešo valstu pilsoņu integrāciju (LESD 79. panta 4. punkts) un par administrācijas darbības uzlabošanu (LESD 298. pants); |
| --- | --- |

2.

norāda, ka ES darbības būs uzticamākas, ja to pamatā būs jauns vai mainīts tiesiskais regulējums, tostarp jauni noteikumi par pamattiesību, ieskaitot mazākumtautību tiesības, aizsardzību, jauni noteikumi, lai novērstu jebkāda veida nevienlīdzību, jo īpaši starp sievietēm un vīriešiem (LESD 8. pants), vai jebkāda veida diskrimināciju (LESD 10. pants), noteikumi pārredzamības veicināšanai visās ES iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās (LESD 15. pants), noteikumi par personas datu aizsardzību pret privātu un valsts iestāžu ļaunprātīgu izmantošanu (LESD 16. pants), par konsulāro un diplomātisko aizsardzību (LESD 23. pants), par kopēju politiku patvēruma un migrācijas jomā (LESD 77. un turpmākie panti), par trešo valstu pilsoņu integrāciju (LESD 79. panta 4. punkts) un par administrācijas darbības uzlabošanu (LESD 298. pants);

| 3. | uzsver, cik svarīgi ir tas, ka ar Lisabonas līgumu tiek bez ierobežojumiem paplašināta EK Tiesas kompetence, lai tā varētu pieņemt prejudiciālus lēmumus visos ar BDTT saistītos jautājumos un lai Komisija varētu uzsākt pienākumu neizpildes procedūras (5); |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik svarīgi ir tas, ka ar Lisabonas līgumu tiek bez ierobežojumiem paplašināta EK Tiesas kompetence, lai tā varētu pieņemt prejudiciālus lēmumus visos ar BDTT saistītos jautājumos un lai Komisija varētu uzsākt pienākumu neizpildes procedūras (5);

| 4. | uzsver, ka dalībvalstīm sniegtā iespēja nepiedalīties noteiktos pasākumos apgrūtina un padara mazāk pārredzamu tiesas pieejamību pilsoņiem un uzņēmumiem visā Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ka godīguma, saskaņotības un vienkāršības vārdā no tā vajadzētu pēc iespējas izvairīties; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka dalībvalstīm sniegtā iespēja nepiedalīties noteiktos pasākumos apgrūtina un padara mazāk pārredzamu tiesas pieejamību pilsoņiem un uzņēmumiem visā Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un ka godīguma, saskaņotības un vienkāršības vārdā no tā vajadzētu pēc iespējas izvairīties;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu koplēmuma procedūra ir ieviesta kā parastā likumdošanas procedūra ar BDTT saistītās jomās, uz kurām minētā procedūra līdz šim neattiecās, tādējādi nodrošinot, ka Eiropas tieslietu un iekšlietu politikas dažādie aspekti un šajā sakarā pieņemtie pasākumi nonāk Parlamenta uzraudzībā; uzskata, ka Eiropas Parlamenta iesaistīšana starptautisko nolīgumu ratificēšanā ir tikai nepieciešamais papildinājums tām pilnvarām un atbildības jomām, kas tam tiks piešķirtas iekšējā līmenī, it īpaši attiecībā uz pašreizējā trešā pīlāra jautājumiem; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu koplēmuma procedūra ir ieviesta kā parastā likumdošanas procedūra ar BDTT saistītās jomās, uz kurām minētā procedūra līdz šim neattiecās, tādējādi nodrošinot, ka Eiropas tieslietu un iekšlietu politikas dažādie aspekti un šajā sakarā pieņemtie pasākumi nonāk Parlamenta uzraudzībā; uzskata, ka Eiropas Parlamenta iesaistīšana starptautisko nolīgumu ratificēšanā ir tikai nepieciešamais papildinājums tām pilnvarām un atbildības jomām, kas tam tiks piešķirtas iekšējā līmenī, it īpaši attiecībā uz pašreizējā trešā pīlāra jautājumiem;

| 6. | uzskata, ka solidaritātes principam starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir īpaša nozīme un ka šai solidaritātei vajadzētu kļūt aktīvai un obligātai, jo īpaši tādos jautājumos kā robežkontrole, imigrācija, civilā aizsardzība un solidaritātes klauzula; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka solidaritātes principam starp dalībvalstīm, kā arī starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ir īpaša nozīme un ka šai solidaritātei vajadzētu kļūt aktīvai un obligātai, jo īpaši tādos jautājumos kā robežkontrole, imigrācija, civilā aizsardzība un solidaritātes klauzula;

| 7. | uzsver, ka ES balstās uz brīvības principa; norāda, ka drošība, kas ir brīvības balsts, jāpanāk saskaņā ar tiesiskuma principu, un uz drošību attiecas no pamattiesībām izrietošas saistības; norāda, ka līdzsvars starp drošību un brīvību jāvērtē no šīs perspektīvas; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ES balstās uz brīvības principa; norāda, ka drošība, kas ir brīvības balsts, jāpanāk saskaņā ar tiesiskuma principu, un uz drošību attiecas no pamattiesībām izrietošas saistības; norāda, ka līdzsvars starp drošību un brīvību jāvērtē no šīs perspektīvas;

Saskaņotāka, pārskatamāka un demokrātiskāka daudzgadu programma

| 8. | uzskata, ka ar Stokholmas programmas palīdzību it īpaši:






  — | solidāri jārisina migrācijas problēmas; |
| --- | --- | --- |

8.

uzskata, ka ar Stokholmas programmas palīdzību it īpaši:

—

solidāri jārisina migrācijas problēmas;

| — | jācenšas uzlabot līdzsvaru starp pilsoņu drošību (piemēram, ārējo robežu aizsardzību, kriminālvajāšanu saistībā ar pārrobežu noziegumiem) un viņu individuālo tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

—

jācenšas uzlabot līdzsvaru starp pilsoņu drošību (piemēram, ārējo robežu aizsardzību, kriminālvajāšanu saistībā ar pārrobežu noziegumiem) un viņu individuālo tiesību aizsardzību;

| — | jāsniedz pilsoņiem taisnīga piekļuve tiesu varas iestādēm un |
| --- | --- |

—

jāsniedz pilsoņiem taisnīga piekļuve tiesu varas iestādēm un

| — | jārisina praktiskās problēmas, ar kurām Eiropas Savienībā pilsoņi saskaras lietās, uz kurām attiecas dažādi tiesiskie regulējumi; |
| --- | --- |

—

jārisina praktiskās problēmas, ar kurām Eiropas Savienībā pilsoņi saskaras lietās, uz kurām attiecas dažādi tiesiskie regulējumi;

| 9. | uzskata, ka, īstenojot šo programmu, prioritāte, lojāli sadarbojoties, jāpiešķir mērķim nodrošināt, ka pilsoņi gūst labumu no līdzvērtīgas pamattiesību aizsardzības visur un visos gadījumos, kad viņi saskaras ar Eiropas Savienības, ieskaitot aģentūras un citas struktūras, un dalībvalstu īstenotu varu, un ka neviens nedrīkst būt sliktākā pozīcijā, izmantojot šīs pamatbrīvības, kuras Eiropas Savienības pilsoņiem noteiktas saskaņā ar cilvēktiesību un tiesiskuma tradīciju, kas ir kopēja visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka, īstenojot šo programmu, prioritāte, lojāli sadarbojoties, jāpiešķir mērķim nodrošināt, ka pilsoņi gūst labumu no līdzvērtīgas pamattiesību aizsardzības visur un visos gadījumos, kad viņi saskaras ar Eiropas Savienības, ieskaitot aģentūras un citas struktūras, un dalībvalstu īstenotu varu, un ka neviens nedrīkst būt sliktākā pozīcijā, izmantojot šīs pamatbrīvības, kuras Eiropas Savienības pilsoņiem noteiktas saskaņā ar cilvēktiesību un tiesiskuma tradīciju, kas ir kopēja visām dalībvalstīm;

Parlamentu sadarbība

| 10. | norāda, ka saskaņā ar Lisabonas līgumā noteikto jauno tiesisko un institucionālo regulējumu jaunas darbības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā varēs izstrādāt, tikai atbilstoši un pienācīgā veidā iesaistot Eiropas Parlamentu, dalībvalstu parlamentus un pilsonisko sabiedrību, tā veidojot atvērtas un nepārtrauktas debates; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka saskaņā ar Lisabonas līgumā noteikto jauno tiesisko un institucionālo regulējumu jaunas darbības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā varēs izstrādāt, tikai atbilstoši un pienācīgā veidā iesaistot Eiropas Parlamentu, dalībvalstu parlamentus un pilsonisko sabiedrību, tā veidojot atvērtas un nepārtrauktas debates;

| 11. | aicina ES un dalībvalstu līmenī īstenot pārredzamāku likumdošanas procesu un atzinīgi vērtē parastās likumdošanas procedūras izmantošanu, kas nodrošinās, ka lēmumu pieņemšanas procesā plaši piemēro tiesības piekļūt dokumentiem un informācijai, jo īpaši tajos gadījumos, kad priekšlikumi varētu ietekmēt atsevišķu personu vai pilsoņu tiesības neatkarīgi no tā, vai priekšlikumu iesniedz Komisija vai dalībvalstu grupa; |
| --- | --- |

11.

aicina ES un dalībvalstu līmenī īstenot pārredzamāku likumdošanas procesu un atzinīgi vērtē parastās likumdošanas procedūras izmantošanu, kas nodrošinās, ka lēmumu pieņemšanas procesā plaši piemēro tiesības piekļūt dokumentiem un informācijai, jo īpaši tajos gadījumos, kad priekšlikumi varētu ietekmēt atsevišķu personu vai pilsoņu tiesības neatkarīgi no tā, vai priekšlikumu iesniedz Komisija vai dalībvalstu grupa;

| 12. | nolūkā panākt pārredzamu likumdošanas procesu starptautiskajā līmenī, kur Komisija ir tiesīga lemt Kopienas vārdā, savukārt Parlamentam ir atstātas tikai tiesības sniegt piekrišanu, kas ir īpaši uzskatāmi novērojams saistībā ar Hāgas konferenci par starptautiskajām privāttiesībām, paziņo, ka Parlaments ir apņēmies cieši sekot notikumu attīstībai Hāgas konferencē par starptautiskajām privāttiesībām; apņemas finansiāli atbalstīt tāda parlamentāra foruma izveidi, kurā varētu piedalīties ieinteresētie Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputāti, tādējādi nodrošinot, ka deputāti ir informēti par notikumu attīstību minētajā konferencē, kā arī par tās darbu un sasniegumiem, un ļaujot apspriest dažādus jautājumus sabiedriskā forumā; |
| --- | --- |

12.

nolūkā panākt pārredzamu likumdošanas procesu starptautiskajā līmenī, kur Komisija ir tiesīga lemt Kopienas vārdā, savukārt Parlamentam ir atstātas tikai tiesības sniegt piekrišanu, kas ir īpaši uzskatāmi novērojams saistībā ar Hāgas konferenci par starptautiskajām privāttiesībām, paziņo, ka Parlaments ir apņēmies cieši sekot notikumu attīstībai Hāgas konferencē par starptautiskajām privāttiesībām; apņemas finansiāli atbalstīt tāda parlamentāra foruma izveidi, kurā varētu piedalīties ieinteresētie Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputāti, tādējādi nodrošinot, ka deputāti ir informēti par notikumu attīstību minētajā konferencē, kā arī par tās darbu un sasniegumiem, un ļaujot apspriest dažādus jautājumus sabiedriskā forumā;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu izveido sistēmu to politikas jomu novērtēšanai, kas ir saistītas ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un aicina ieviest konkrētu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, jo īpaši tiesiskuma jomā, galveno uzmanību veltot spēkā esošo juridisko instrumentu kvalitātei, efektivitātei un taisnīgumam, tiesvedībai un pamattiesību aizsardzībai un cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem; tādēļ:






  — | norāda, ka pašlaik brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbojas vairākas novērtēšanas sistēmas un ka tās ir jāapvieno, radot vienotu un saskaņotu sistēmu, kas aptvertu visus aspektus, sākot no iepriekšējas novērtēšanas līdz pat tiesību aktu īstenošanai; |
| --- | --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu izveido sistēmu to politikas jomu novērtēšanai, kas ir saistītas ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, un aicina ieviest konkrētu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, jo īpaši tiesiskuma jomā, galveno uzmanību veltot spēkā esošo juridisko instrumentu kvalitātei, efektivitātei un taisnīgumam, tiesvedībai un pamattiesību aizsardzībai un cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem; tādēļ:

—

norāda, ka pašlaik brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbojas vairākas novērtēšanas sistēmas un ka tās ir jāapvieno, radot vienotu un saskaņotu sistēmu, kas aptvertu visus aspektus, sākot no iepriekšējas novērtēšanas līdz pat tiesību aktu īstenošanai;

| — | uzskata, ka būtu labāk jākoordinē novērtēšana, ko veic dažādas ES struktūrvienības; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka būtu labāk jākoordinē novērtēšana, ko veic dažādas ES struktūrvienības;

| — | pieprasa izveidot novērtēšanas sistēmu, kura Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem sniegtu piekļuvi informācijai, kas saistīta ar šīm politikas nostādnēm (LESD 70. pants), kā arī informācijai par iekšējās drošības komitejas (COSI) (LESD 71. pants), Eiropola (LESD 88. pants) un Eurojust (LESD 85. pants), tāpat arī Frontex, EASO un Šengenas darbību; šajā sakarībā uzskata, ka būtu jāpiešķir Parlamentam pilnvaras sniegt saistošu atzinumu par aģentūru direktoru iecelšanu (tā kā Parlaments ir arī budžeta lēmējinstitūcija); |
| --- | --- |

—

pieprasa izveidot novērtēšanas sistēmu, kura Parlamentam un dalībvalstu parlamentiem sniegtu piekļuvi informācijai, kas saistīta ar šīm politikas nostādnēm (LESD 70. pants), kā arī informācijai par iekšējās drošības komitejas (COSI) (LESD 71. pants), Eiropola (LESD 88. pants) un Eurojust (LESD 85. pants), tāpat arī Frontex, EASO un Šengenas darbību; šajā sakarībā uzskata, ka būtu jāpiešķir Parlamentam pilnvaras sniegt saistošu atzinumu par aģentūru direktoru iecelšanu (tā kā Parlaments ir arī budžeta lēmējinstitūcija);

| — | turklāt uzskata, ka, lai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā formulētu Parlamenta sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem, būtu vērts politiskajā līmenī izveidot pastāvīgu forumu, kurā darbotos parlamentu pārstāvji (2 pārstāvji no katras palātas + divi aizvietotāji), kas tiktos divas reizes gadā un strādātu kopīgās darba telpās, kur reālā laikā varētu apmainīties ar visu informāciju (tostarp arī konfidenciālu informāciju), kas saistās ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; uzskata arī, ka šiem dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem būtu jāpiešķir tiesības apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes un Parlamenta ikgadējās debates par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides gaitu; |
| --- | --- |

—

turklāt uzskata, ka, lai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā formulētu Parlamenta sadarbību ar dalībvalstu parlamentiem, būtu vērts politiskajā līmenī izveidot pastāvīgu forumu, kurā darbotos parlamentu pārstāvji (2 pārstāvji no katras palātas + divi aizvietotāji), kas tiktos divas reizes gadā un strādātu kopīgās darba telpās, kur reālā laikā varētu apmainīties ar visu informāciju (tostarp arī konfidenciālu informāciju), kas saistās ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; uzskata arī, ka šiem dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem būtu jāpiešķir tiesības apmeklēt Parlamenta komiteju sanāksmes un Parlamenta ikgadējās debates par brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides gaitu;

| 14. | uzskata, ka vispirms ir jānovērš ievērojamā neatbilstība starp Eiropas līmenī pieņemtajiem noteikumiem un politikas nostādnēm un to īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka vispirms ir jānovērš ievērojamā neatbilstība starp Eiropas līmenī pieņemtajiem noteikumiem un politikas nostādnēm un to īstenošanu dalībvalstīs;

| 15. | aicina Eiropas Parlamenta gadskārtējās debatēs periodiski izvērtēt šīs daudzgadu programmas rezultātus, tajās iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un koncentrējoties uz pamattiesību aizsardzību ES; šīm debatēm par pamatu būtu jāņem Padomes, Komisijas, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumi, kā arī neatkarīgu ekspertu novērtējumi un pētījumi, pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījums un Parlamenta rezolūcijas; |
| --- | --- |

15.

aicina Eiropas Parlamenta gadskārtējās debatēs periodiski izvērtēt šīs daudzgadu programmas rezultātus, tajās iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un koncentrējoties uz pamattiesību aizsardzību ES; šīm debatēm par pamatu būtu jāņem Padomes, Komisijas, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumi, kā arī neatkarīgu ekspertu novērtējumi un pētījumi, pilsoniskās sabiedrības organizāciju ieguldījums un Parlamenta rezolūcijas;

Eiropa, kurā valda tiesības

| 16. | uzskata, ka efektīva pamattiesību aizsardzība un veicināšana ir pamats demokrātijai Eiropā un priekšnoteikums brīvības, drošības un tiesiskuma telpas konsolidācijai; tādēļ pauž stingru pārliecību, ka Padomei un Komisijai ir pienākums aktīvi ierosināt pasākumus, ar kuriem atbalsta pamattiesības; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka efektīva pamattiesību aizsardzība un veicināšana ir pamats demokrātijai Eiropā un priekšnoteikums brīvības, drošības un tiesiskuma telpas konsolidācijai; tādēļ pauž stingru pārliecību, ka Padomei un Komisijai ir pienākums aktīvi ierosināt pasākumus, ar kuriem atbalsta pamattiesības;

| 17. | tāpat atgādina, ka Eiropas Savienība pievienojas ECTK un ka tādējādi nekavējoties ir jāsāk sarunas par Eiropas Savienības pievienošanos ECTK; |
| --- | --- |

17.

tāpat atgādina, ka Eiropas Savienība pievienojas ECTK un ka tādējādi nekavējoties ir jāsāk sarunas par Eiropas Savienības pievienošanos ECTK;

| 18. | aicina Komisiju turpināt darbu pie starpiestāžu nolīguma izstrādāšanas, saistot to ar Lisabonas līgumu stāšanos spēkā un sekām, ko rada izveidojusies saikne starp Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Cilvēktiesību tiesu un ES iestādēm; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju turpināt darbu pie starpiestāžu nolīguma izstrādāšanas, saistot to ar Lisabonas līgumu stāšanos spēkā un sekām, ko rada izveidojusies saikne starp Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Cilvēktiesību tiesu un ES iestādēm;

| 19. | prasa iesniegt skaidru un visaptverošu priekšlikumu par tiesībām, kas jānodrošina apsūdzētajiem, lai nodrošinātu viņiem godīgu tiesas procesu, un noraida pašreiz pieņemto pakāpenisko pieeju; |
| --- | --- |

19.

prasa iesniegt skaidru un visaptverošu priekšlikumu par tiesībām, kas jānodrošina apsūdzētajiem, lai nodrošinātu viņiem godīgu tiesas procesu, un noraida pašreiz pieņemto pakāpenisko pieeju;

| 20. | atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Eiropas Savienības Pamattiesību harta kļūs saistoša un iegūs tādu pašu spēku kā Līgumi un tā būs pilnībā piemērojama visiem pasākumiem, kurus veic brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un šīs hartas ievērošanu kontrolēs Eiropas Kopienu tiesa; tomēr izsaka nožēlu par ieviesto protokolu, ar kuru tiek ierobežota Hartas ietekme uz divu dalībvalstu tiesību aktiem, un atkārtoti pauž bažas par nevienlīdzību starp cilvēkiem, ko šis protokols var izraisīt; |
| --- | --- |

20.

atgādina, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Eiropas Savienības Pamattiesību harta kļūs saistoša un iegūs tādu pašu spēku kā Līgumi un tā būs pilnībā piemērojama visiem pasākumiem, kurus veic brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un šīs hartas ievērošanu kontrolēs Eiropas Kopienu tiesa; tomēr izsaka nožēlu par ieviesto protokolu, ar kuru tiek ierobežota Hartas ietekme uz divu dalībvalstu tiesību aktiem, un atkārtoti pauž bažas par nevienlīdzību starp cilvēkiem, ko šis protokols var izraisīt;

| 21. | prasa rūpīgi un objektīvi pārskatīt, cik nepieciešami, samērīgi un efektīvi ir pašreizējie pasākumi brīvības un tiesiskuma telpā, tostarp izvērtēt to ietekmi uz ES vērtību un principu, kā arī uz pilsoņu pamattiesību aizsardzību un veicināšanu; aicina novērtēt katras jaunas politikas, tiesību akta priekšlikuma un programmas ietekmi uz pamattiesību jomu, šādā novērtējumā skaidri norādot, kuras pamattiesības tas varētu ietekmēt un kādi pasākumi ir paredzēti šo tiesību garantēšanai saskaņā ar proporcionalitātes principu un vajadzībām; uzskata, ka, izskatot priekšlikumus tiesību aktiem pamattiesību un cilvēktiesību jomā, vajadzētu pastāvīgi apspriesties ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, un prasa Komisijai sniegt oficiālu atbildi uz katru no Pamattiesību aģentūras ziņojumiem, ieskaitot sarakstu ar pasākumiem, kas ierosināti Pamattiesību aģentūras izvirzīto jautājumu risināšanai; |
| --- | --- |

21.

prasa rūpīgi un objektīvi pārskatīt, cik nepieciešami, samērīgi un efektīvi ir pašreizējie pasākumi brīvības un tiesiskuma telpā, tostarp izvērtēt to ietekmi uz ES vērtību un principu, kā arī uz pilsoņu pamattiesību aizsardzību un veicināšanu; aicina novērtēt katras jaunas politikas, tiesību akta priekšlikuma un programmas ietekmi uz pamattiesību jomu, šādā novērtējumā skaidri norādot, kuras pamattiesības tas varētu ietekmēt un kādi pasākumi ir paredzēti šo tiesību garantēšanai saskaņā ar proporcionalitātes principu un vajadzībām; uzskata, ka, izskatot priekšlikumus tiesību aktiem pamattiesību un cilvēktiesību jomā, vajadzētu pastāvīgi apspriesties ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, un prasa Komisijai sniegt oficiālu atbildi uz katru no Pamattiesību aģentūras ziņojumiem, ieskaitot sarakstu ar pasākumiem, kas ierosināti Pamattiesību aģentūras izvirzīto jautājumu risināšanai;

| 22. | prasa veicināt ES vērtību īstenošanu, tostarp nepārtrauktu cilvēktiesību ievērošanu, ES nolīgumos ar trešām valstīm, kā arī visā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējā dimensijā, nostiprinot šīs vērtībaskā pastāvīgu mērķi un jo īpaši ņemot vērā jaunās iespējas, kas paredzētas Lisabonas līgumā; atzīst, cik svarīga ir atbilstoša un saskanīga iekšpolitika cilvēktiesību jomā, lai iegūtu un saglabātu nepieciešamo ārējo uzticamību; |
| --- | --- |

22.

prasa veicināt ES vērtību īstenošanu, tostarp nepārtrauktu cilvēktiesību ievērošanu, ES nolīgumos ar trešām valstīm, kā arī visā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas ārējā dimensijā, nostiprinot šīs vērtībaskā pastāvīgu mērķi un jo īpaši ņemot vērā jaunās iespējas, kas paredzētas Lisabonas līgumā; atzīst, cik svarīga ir atbilstoša un saskanīga iekšpolitika cilvēktiesību jomā, lai iegūtu un saglabātu nepieciešamo ārējo uzticamību;

| 23. | uzskata, ka nāvessods ir nežēlīgs, nehumāns un degradējošs soda veids, un mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis enerģiski strādāt, lai panāktu nāvessoda atcelšanu visās pasaules valstīs; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka nāvessods ir nežēlīgs, nehumāns un degradējošs soda veids, un mudina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis enerģiski strādāt, lai panāktu nāvessoda atcelšanu visās pasaules valstīs;

| 24. | prasa brīvības, drošības un tiesiskuma telpas politikas ārējā dimensijā ievērot, aizsargāt un veicināt cilvēktiesības un pamattiesības, un pastāv uz to, ka starptautiskajai sadarbībai jābalstās uz šīm vērtībām, ka nedrīkst piedot spīdzināšanu, ka pilnībā jāpārtrauc ārkārtas pārsūtīšanas un ka jāveic attiecīga šādas prakses izmeklēšana, lai šādi gadījumi nākotnē vairs neatkārtotos; |
| --- | --- |

24.

prasa brīvības, drošības un tiesiskuma telpas politikas ārējā dimensijā ievērot, aizsargāt un veicināt cilvēktiesības un pamattiesības, un pastāv uz to, ka starptautiskajai sadarbībai jābalstās uz šīm vērtībām, ka nedrīkst piedot spīdzināšanu, ka pilnībā jāpārtrauc ārkārtas pārsūtīšanas un ka jāveic attiecīga šādas prakses izmeklēšana, lai šādi gadījumi nākotnē vairs neatkārtotos;

Cīņa pret diskrimināciju, integrācijas veicināšana

| 25. | prasa veikt pasākumus, lai pilnībā informētu ES pilsoņus un iedzīvotājus par pamattiesībām, tostarp arī informētības veicināšanas kampaņas, kas orientētas uz plašu sabiedrību un neaizsargātām grupām, neformālas izglītības iniciatīvas un nediskriminēšanas un dzimumu līdztiesības temata iekļaušanu oficiālajās izglītības programmās, kā arī veicinātu to ES un dalībvalstu iestāžu, kas aktīvi darbojas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, informētību par pamattiesību būtisko nozīmi un noteiktu veidus, kā pieprasīt kompensāciju gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī gadījumos, kad viņu tiesības tiek pārkāptas; |
| --- | --- |

25.

prasa veikt pasākumus, lai pilnībā informētu ES pilsoņus un iedzīvotājus par pamattiesībām, tostarp arī informētības veicināšanas kampaņas, kas orientētas uz plašu sabiedrību un neaizsargātām grupām, neformālas izglītības iniciatīvas un nediskriminēšanas un dzimumu līdztiesības temata iekļaušanu oficiālajās izglītības programmās, kā arī veicinātu to ES un dalībvalstu iestāžu, kas aktīvi darbojas brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, informētību par pamattiesību būtisko nozīmi un noteiktu veidus, kā pieprasīt kompensāciju gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī gadījumos, kad viņu tiesības tiek pārkāptas;

| 26. | uzsver, ka Eiropas Savienībā pieaugošā neiecietība ir jāierobežo, ne tikai pilnībā īstenojot Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (6), bet arī izmantojot turpmākus Eiropas līmeņa tiesību aktus par naida izraisītiem noziegumiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka Eiropas Savienībā pieaugošā neiecietība ir jāierobežo, ne tikai pilnībā īstenojot Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (6), bet arī izmantojot turpmākus Eiropas līmeņa tiesību aktus par naida izraisītiem noziegumiem;

| 27. | uzskata, ka daudzveidība bagātina Eiropas Savienību un ka Savienībai jābūt drošai videi, kurā tiek ņemtas vērā atšķirības un dalībvalstu specifika, un tiek aizsargāti mazāk aizsargātie, piemēram, romi; tādēļ uzsver, ka prioritātei Stokholmas programmā jābūt aktīviem centieniem palielināt izpratni par tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā un dzimumu līdztiesību un izskaust nabadzību, novērst uz dzimumu, dzimumorientāciju, vecumu, invaliditāti, reliģisko piederību vai ticību, ādas krāsu, izcelsmi vai valsts vai etnisko piederību, rasismu, antisemītismu, ksenofobiju un homofobiju pamatotu diskrimināciju un aizsargāt bērnus un minoritātes; uzskata, ka enerģiski un pilnā apjomā jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti un pasākumi, kas pieņemti, lai izskaustu vardarbību pret sievietēm; tādēļ aicina Spānijas prezidentūru un turpmākās prezidentūras savā pilnvaru termiņā turpināt darbu attiecībā uz Eiropas aizsardzības rīkojumu, lai nodrošinātu, ka šādu noziegumu upuriem visās dalībvalstīs ir vienāds aizsardzības līmenis; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka daudzveidība bagātina Eiropas Savienību un ka Savienībai jābūt drošai videi, kurā tiek ņemtas vērā atšķirības un dalībvalstu specifika, un tiek aizsargāti mazāk aizsargātie, piemēram, romi; tādēļ uzsver, ka prioritātei Stokholmas programmā jābūt aktīviem centieniem palielināt izpratni par tiesību aktiem diskriminācijas novēršanas jomā un dzimumu līdztiesību un izskaust nabadzību, novērst uz dzimumu, dzimumorientāciju, vecumu, invaliditāti, reliģisko piederību vai ticību, ādas krāsu, izcelsmi vai valsts vai etnisko piederību, rasismu, antisemītismu, ksenofobiju un homofobiju pamatotu diskrimināciju un aizsargāt bērnus un minoritātes; uzskata, ka enerģiski un pilnā apjomā jāpiemēro spēkā esošie tiesību akti un pasākumi, kas pieņemti, lai izskaustu vardarbību pret sievietēm; tādēļ aicina Spānijas prezidentūru un turpmākās prezidentūras savā pilnvaru termiņā turpināt darbu attiecībā uz Eiropas aizsardzības rīkojumu, lai nodrošinātu, ka šādu noziegumu upuriem visās dalībvalstīs ir vienāds aizsardzības līmenis;

| 28. | atgādina, ka no parasta pilsoņa viedokļa viens no lielākajiem draudiem iekšējai drošībai ir sociālā atstumtība; norāda, ka bezdarbs un citas ar ienākumiem saistītas problēmas, piemēram, pārāk lielas parādsaistības, ko pastiprina pasaules finanšu krīze, palielina atstumtības risku, un ka īpaši neizsargātas ir etniskās minoritātes, jo pastāv risks, ka arī tās var kļūt par diskriminācijas un rasistu noziegumu upuriem; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka no parasta pilsoņa viedokļa viens no lielākajiem draudiem iekšējai drošībai ir sociālā atstumtība; norāda, ka bezdarbs un citas ar ienākumiem saistītas problēmas, piemēram, pārāk lielas parādsaistības, ko pastiprina pasaules finanšu krīze, palielina atstumtības risku, un ka īpaši neizsargātas ir etniskās minoritātes, jo pastāv risks, ka arī tās var kļūt par diskriminācijas un rasistu noziegumu upuriem;

| 29. | aicina Pamattiesību aģentūru vākt un krāt uzticamus un salīdzināmus statistikas datus par jebkuriem diskriminēšanas iemesliem, tostarp diskrimināciju pret mazākumtautībām, un ievērot vienādu attieksmi pret šiem atšķirīgajiem iemesliem, iekļaut salīdzināmus datus par vardarbību pret sievietēm Eiropas Savienībā un publicēt šos datus skaidri saprotamā veidā un piekrīt triju Padomes prezidentvalstu (Spānijas, Beļģijas un Ungārijas) viedoklim, ka iespējami drīz ir jāveic Pamattiesību aģentūras pilnvaru iespējama pārskatīšana un ka šādas pārskatīšanas rezultātā būs iespējams padziļināt sadarbību ar Eiropas Padomi, kā arī rūpīgāk apsvērt Pamattiesību aģentūras pilnvaru, saskaņā ar kurām tai jāpēta pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā, iespējamo pagarināšanu; |
| --- | --- |

29.

aicina Pamattiesību aģentūru vākt un krāt uzticamus un salīdzināmus statistikas datus par jebkuriem diskriminēšanas iemesliem, tostarp diskrimināciju pret mazākumtautībām, un ievērot vienādu attieksmi pret šiem atšķirīgajiem iemesliem, iekļaut salīdzināmus datus par vardarbību pret sievietēm Eiropas Savienībā un publicēt šos datus skaidri saprotamā veidā un piekrīt triju Padomes prezidentvalstu (Spānijas, Beļģijas un Ungārijas) viedoklim, ka iespējami drīz ir jāveic Pamattiesību aģentūras pilnvaru iespējama pārskatīšana un ka šādas pārskatīšanas rezultātā būs iespējams padziļināt sadarbību ar Eiropas Padomi, kā arī rūpīgāk apsvērt Pamattiesību aģentūras pilnvaru, saskaņā ar kurām tai jāpēta pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā, iespējamo pagarināšanu;

| 30. | atkārtoti apstiprina, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāveic saskaņoti centieni, lai pilnībā integrētu sabiedrībā mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, īpaši romu kopienu, veicinot šo iedzīvotāju iekļaušanos izglītības sistēmā un darba tirgū un īstenojot pasākumus vardarbības nepieļaušanai pret šiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti apstiprina, ka Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāveic saskaņoti centieni, lai pilnībā integrētu sabiedrībā mazāk aizsargātas iedzīvotāju grupas, īpaši romu kopienu, veicinot šo iedzīvotāju iekļaušanos izglītības sistēmā un darba tirgū un īstenojot pasākumus vardarbības nepieļaušanai pret šiem iedzīvotājiem;

| 31. | uzsver, ka par būtisku progresu nevar runāt, lai gan ES likumdevēji un politikas veidotāji ir pieņēmuši plašu likumu kopumu, lai cīnītos pret dažādām diskriminācijas izpausmēm, no kurām cieš mazākumtautību sievietes, jo īpaši romu sievietes; tādēļ aicina dalībvalstis pārskatīt, kā tiek īstenota jebkura politika saistībā ar vairākkārtējas diskrimināciju; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka par būtisku progresu nevar runāt, lai gan ES likumdevēji un politikas veidotāji ir pieņēmuši plašu likumu kopumu, lai cīnītos pret dažādām diskriminācijas izpausmēm, no kurām cieš mazākumtautību sievietes, jo īpaši romu sievietes; tādēļ aicina dalībvalstis pārskatīt, kā tiek īstenota jebkura politika saistībā ar vairākkārtējas diskrimināciju;

| 32. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi sekmēt direktīvas un Eiropas rīcības plāna pieņemšanu jautājumā par vardarbību pret sievietēm, lai novērstu vardarbību, aizsargātu cietušās un sauktu pie atbildības vainīgos; uzskata, ka ES ir nepieciešams paredzēt mehānismus, lai nodrošinātu, ka visās ar cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu saistītajās politikas jomās tiek iekļauta dzimumu līdztiesības dimensija, kā arī, attīstot šīs politikas jomas, tiek ņemta vērā par cilvēku tirdzniecību veiktā analīze; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi sekmēt direktīvas un Eiropas rīcības plāna pieņemšanu jautājumā par vardarbību pret sievietēm, lai novērstu vardarbību, aizsargātu cietušās un sauktu pie atbildības vainīgos; uzskata, ka ES ir nepieciešams paredzēt mehānismus, lai nodrošinātu, ka visās ar cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu saistītajās politikas jomās tiek iekļauta dzimumu līdztiesības dimensija, kā arī, attīstot šīs politikas jomas, tiek ņemta vērā par cilvēku tirdzniecību veiktā analīze;

Eiropas Savienības pilsonība nodrošinās vairāk tiesību

| 33. | norāda, ka līdz ar “pilsoņu iniciatīvas” ieviešanu Lisabonas līgumā pilsoņi būs tieši saistīti ar Eiropas Savienības suverēnās varas īstenošanu, jo viņi pirmoreiz būs tieši iesaistīti ES tiesību aktu priekšlikumu ierosināšanā; nelokāmi prasa, lai šo jauno instrumentu ievieš veidā, kas reāli mudinātu cilvēkus to izmantot, un aicina Komisiju ņemt attiecīgi vērā visas iniciatīvas, kas atbilst šim tiesiskajam kritērijam; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka līdz ar “pilsoņu iniciatīvas” ieviešanu Lisabonas līgumā pilsoņi būs tieši saistīti ar Eiropas Savienības suverēnās varas īstenošanu, jo viņi pirmoreiz būs tieši iesaistīti ES tiesību aktu priekšlikumu ierosināšanā; nelokāmi prasa, lai šo jauno instrumentu ievieš veidā, kas reāli mudinātu cilvēkus to izmantot, un aicina Komisiju ņemt attiecīgi vērā visas iniciatīvas, kas atbilst šim tiesiskajam kritērijam;

| 34. | atzinīgi vērtē Lisabonas līgumā iekļauto noteikumu par pilsoņu iniciatīvu un mudina Komisiju, iesniedzot priekšlikumu par Lisabonas līguma īstenošanas praktiskajiem aspektiem, pienācīgi ņemt vērā Parlamenta lomu un pastāvošās tiesības iesniegt lūgumrakstus; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Lisabonas līgumā iekļauto noteikumu par pilsoņu iniciatīvu un mudina Komisiju, iesniedzot priekšlikumu par Lisabonas līguma īstenošanas praktiskajiem aspektiem, pienācīgi ņemt vērā Parlamenta lomu un pastāvošās tiesības iesniegt lūgumrakstus;

| 35. | ir paredzējis ierosināt jauna priekšlikuma izstrādi ar mērķi pašos pamatos reformēt tiesību aktus, kas reglamentē Eiropas Parlamenta vēlēšanas; atgādina savu nostāju, proti, lai pamudinātu Eiropas pilsoņus piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās viņu pastāvīgajā dzīvesvietā, Padomei saskaņā ar kārtību, par kuru tai jau bija jālemj, jāveic pasākumi, lai veicinātu iedzīvotāju tiesības vēlēt un tapt ievēlētiem; |
| --- | --- |

35.

ir paredzējis ierosināt jauna priekšlikuma izstrādi ar mērķi pašos pamatos reformēt tiesību aktus, kas reglamentē Eiropas Parlamenta vēlēšanas; atgādina savu nostāju, proti, lai pamudinātu Eiropas pilsoņus piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās viņu pastāvīgajā dzīvesvietā, Padomei saskaņā ar kārtību, par kuru tai jau bija jālemj, jāveic pasākumi, lai veicinātu iedzīvotāju tiesības vēlēt un tapt ievēlētiem;

| 36. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot ar ES pilsonību saistītās tiesības tā, lai tās pilsoņi var īstenot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos kopā ar ģimenes locekļiem, tā dodot viņiem iespēju ceļot, strādāt, studēt, aiziet pensijā, piedalīties politiskā un demokrātijas procesos un dzīvot ģimenes dzīvi jebkur Eiropas Savienībā bez ierobežojumiem, nodrošinot, ka šiem cilvēkiem neatkarīgi no to dzīvesvietas saglabājas tiesības saņemt visus sociālos pabalstus; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina ES pilsoņiem iespēja bez grūtībām īstenot savas balsstiesības pašvaldību vēlēšanās; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis pilnībā izmantot ar ES pilsonību saistītās tiesības tā, lai tās pilsoņi var īstenot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos kopā ar ģimenes locekļiem, tā dodot viņiem iespēju ceļot, strādāt, studēt, aiziet pensijā, piedalīties politiskā un demokrātijas procesos un dzīvot ģimenes dzīvi jebkur Eiropas Savienībā bez ierobežojumiem, nodrošinot, ka šiem cilvēkiem neatkarīgi no to dzīvesvietas saglabājas tiesības saņemt visus sociālos pabalstus; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina ES pilsoņiem iespēja bez grūtībām īstenot savas balsstiesības pašvaldību vēlēšanās;

| 37. | neskarot valstu tiesību aktus ģimenes tiesībās, aicina dalībvalstis nodrošināt ES pilsoņu un viņu ģimeņu brīvu pārvietošanos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (7) 2. un 3. pantu, attiecinot to gan uz reģistrētās partnerattiecībās esošām personām, gan laulātajiem, kā arī izvairīties no visu veidu diskriminācijas jebkādu iemeslu dēļ, tostarp saistībā ar seksuālo orientāciju; |
| --- | --- |

37.

neskarot valstu tiesību aktus ģimenes tiesībās, aicina dalībvalstis nodrošināt ES pilsoņu un viņu ģimeņu brīvu pārvietošanos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/38/EK par Eiropas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (7) 2. un 3. pantu, attiecinot to gan uz reģistrētās partnerattiecībās esošām personām, gan laulātajiem, kā arī izvairīties no visu veidu diskriminācijas jebkādu iemeslu dēļ, tostarp saistībā ar seksuālo orientāciju;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, kā būtu iespējams veicināt ES pilsoņu brīvu pārvietošanos, palīdzot tiem ES pilsoņiem, kuri nolēmuši šīs tiesības izmantot, integrēties un iesaistīties tās valsts dzīvē, uz kuru viņi nolēmuši pārcelties, īstenojot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, kā būtu iespējams veicināt ES pilsoņu brīvu pārvietošanos, palīdzot tiem ES pilsoņiem, kuri nolēmuši šīs tiesības izmantot, integrēties un iesaistīties tās valsts dzīvē, uz kuru viņi nolēmuši pārcelties, īstenojot savas tiesības uz brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā;

| 39. | uzskata, ka šo brīvību izmantošana jānodrošina pāri dalībvalstu robežām un ka ES pilsoņiem jādod iespēja pilnībā izmantot viņu specifiskās tiesības pat ārpus ES robežām; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi stiprināt koordināciju un sadarbību konsulārās aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka šo brīvību izmantošana jānodrošina pāri dalībvalstu robežām un ka ES pilsoņiem jādod iespēja pilnībā izmantot viņu specifiskās tiesības pat ārpus ES robežām; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi stiprināt koordināciju un sadarbību konsulārās aizsardzības jomā;

| 40. | aicina dalībvalstis taisnīgi un konsekventi īstenot savas saistības nodrošināt ES pilsoņu konsulāro un diplomātisko aizsardzību, īstenojot nolīgumu par minimālo konsulāro palīdzību, ko ES pilsoņi var saņemt, atrodoties ārpus ES teritorijas; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis taisnīgi un konsekventi īstenot savas saistības nodrošināt ES pilsoņu konsulāro un diplomātisko aizsardzību, īstenojot nolīgumu par minimālo konsulāro palīdzību, ko ES pilsoņi var saņemt, atrodoties ārpus ES teritorijas;

| 41. | aicina Padomi un Komisiju par prioritāru uzdevumu uzskatīt pārredzamības uzlabošanu un labāku piekļuvi dokumentiem, jo tas ir būtiski, lai panāktu izvirzīto mērķi — iedzīvotāju interesēs darbojošos Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

41.

aicina Padomi un Komisiju par prioritāru uzdevumu uzskatīt pārredzamības uzlabošanu un labāku piekļuvi dokumentiem, jo tas ir būtiski, lai panāktu izvirzīto mērķi — iedzīvotāju interesēs darbojošos Eiropas Savienību;

| 42. | atzinīgi vērtē Stokholmas programmā iekļauto atsauci uz līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajos procesos; mudina Padomi iekļaut Stokholmas programmā īpašu sadaļu par piemērotiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai veicinātu sieviešu iesaistīšanos vēlēšanu kampaņās un politiskajā dzīvē kopumā, tā mazinot joprojām pastāvošo demokrātijas deficītu, kas saistīts ar sieviešu ierobežotu līdzdalību pašvaldību, valsts un Eiropas Parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Stokholmas programmā iekļauto atsauci uz līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajos procesos; mudina Padomi iekļaut Stokholmas programmā īpašu sadaļu par piemērotiem pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai veicinātu sieviešu iesaistīšanos vēlēšanu kampaņās un politiskajā dzīvē kopumā, tā mazinot joprojām pastāvošo demokrātijas deficītu, kas saistīts ar sieviešu ierobežotu līdzdalību pašvaldību, valsts un Eiropas Parlamenta vēlēšanās;

Migrācija

| 43. | uzskata, ka, izstrādājot vispusīgu pieeju migrācijas jautājumiem, jebkurā gadījumā vispirms ir jāņem vērā tie faktori, kuru dēļ cilvēki pamet savu valsti (“push factors”), un jābūt skaidriem plāniem attiecībā uz izcelsmes valstu un tranzīta valstu attīstību un ieguldījumu veikšanu šajās valstīs, jo īpaši vienkāršojot migrantu iespējas veikt naudas pārskaitījumus uz izcelsmes valsti vai īstenojot tirdzniecības un lauksaimniecības politikas pasākumus, kuri veicina ekonomiskās iespējas, kā arī attīstot demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka, izstrādājot vispusīgu pieeju migrācijas jautājumiem, jebkurā gadījumā vispirms ir jāņem vērā tie faktori, kuru dēļ cilvēki pamet savu valsti (“push factors”), un jābūt skaidriem plāniem attiecībā uz izcelsmes valstu un tranzīta valstu attīstību un ieguldījumu veikšanu šajās valstīs, jo īpaši vienkāršojot migrantu iespējas veikt naudas pārskaitījumus uz izcelsmes valsti vai īstenojot tirdzniecības un lauksaimniecības politikas pasākumus, kuri veicina ekonomiskās iespējas, kā arī attīstot demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un pamatbrīvības;

| 44. | uzsver, ka ir nepieciešams pastāvīgi attīstīt vērienīgas un atbilstīgi finansētas reģionālās aizsardzības programmas un tas jāveic ciešā sadarbībā ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR) un iesaistītajām ārpuskopienas valstīm; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ir nepieciešams pastāvīgi attīstīt vērienīgas un atbilstīgi finansētas reģionālās aizsardzības programmas un tas jāveic ciešā sadarbībā ar ANO Augsto komisāru bēgļu jautājumos (UNHCR) un iesaistītajām ārpuskopienas valstīm;

| 45. | mudina Kopienas integrācijas, imigrācijas un patvēruma politikas jomu pamatā likt pilnīgu pamattiesību ievērošanu un pilnībā ievērot Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, lai nodrošinātu trešo valstu valstspiederīgajiem efektīvu cilvēktiesību aizsardzību, kā arī to, ka pilnībā tiek ievērots neizraidīšanas princips; norāda, ka imigrācijas un patvēruma politikā jāpievēršas arī vismazāk aizsargāto grupu, piemēram, bēgļu un patvēruma meklētāju, jo īpaši nepilngadīgo un bez pavadības esošu nepilngadīgo, vajadzībām; prasa izveidot konsekventu un vispusīgu tiesisko regulējumu, kas sekmētu legālo migrāciju; |
| --- | --- |

45.

mudina Kopienas integrācijas, imigrācijas un patvēruma politikas jomu pamatā likt pilnīgu pamattiesību ievērošanu un pilnībā ievērot Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, lai nodrošinātu trešo valstu valstspiederīgajiem efektīvu cilvēktiesību aizsardzību, kā arī to, ka pilnībā tiek ievērots neizraidīšanas princips; norāda, ka imigrācijas un patvēruma politikā jāpievēršas arī vismazāk aizsargāto grupu, piemēram, bēgļu un patvēruma meklētāju, jo īpaši nepilngadīgo un bez pavadības esošu nepilngadīgo, vajadzībām; prasa izveidot konsekventu un vispusīgu tiesisko regulējumu, kas sekmētu legālo migrāciju;

| 46. | neatlaidīgi prasa formulēt stingrāku imigrācijas politiku, kas būtu cieši saistīta ar pārējiem Kopienas politikas virzieniem, īpaši nodarbinātības politiku, lai panāktu, ka alternatīvs risinājums nelegālai imigrācijai ir legāla imigrācija, un lai nodrošinātu gan maksimālu labumu dalībvalstīm, gan labklājību pašiem imigrantiem; |
| --- | --- |

46.

neatlaidīgi prasa formulēt stingrāku imigrācijas politiku, kas būtu cieši saistīta ar pārējiem Kopienas politikas virzieniem, īpaši nodarbinātības politiku, lai panāktu, ka alternatīvs risinājums nelegālai imigrācijai ir legāla imigrācija, un lai nodrošinātu gan maksimālu labumu dalībvalstīm, gan labklājību pašiem imigrantiem;

| 47. | uzstāj, ka ir nepieciešams konsolidēt ES vispārējo pieeju migrācijas jautājumiem, sniedzot iespēju jauniem politiskā dialoga un sadarbības veidiem ar trešām valstīm, lai uzlabotu migrācijas plūsmas, nepieļautu humanitāras traģēdijas; |
| --- | --- |

47.

uzstāj, ka ir nepieciešams konsolidēt ES vispārējo pieeju migrācijas jautājumiem, sniedzot iespēju jauniem politiskā dialoga un sadarbības veidiem ar trešām valstīm, lai uzlabotu migrācijas plūsmas, nepieļautu humanitāras traģēdijas;

| 48. | uzsver, ka ir jāpanāk cieša migrācijas politikas sasaiste ar attīstības politiku un jāveicina intensīvāks dialogs ar izcelsmes un tranzīta valstīm, galvenokārt tādēļ, lai novērstu nelegālās migrācijas problēmu; šajā sakarībā uzsver, ka efektīva un kopīga nelegālās migrācijas apkarošana dalībvalstīm pavērs labākas iespējas legālas migrācijas veicināšanai; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka ir jāpanāk cieša migrācijas politikas sasaiste ar attīstības politiku un jāveicina intensīvāks dialogs ar izcelsmes un tranzīta valstīm, galvenokārt tādēļ, lai novērstu nelegālās migrācijas problēmu; šajā sakarībā uzsver, ka efektīva un kopīga nelegālās migrācijas apkarošana dalībvalstīm pavērs labākas iespējas legālas migrācijas veicināšanai;

Patvērums

| 49. | prasa turpināt attīstīt kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, lai atbilstīgi Eiropas imigrācijas un patvēruma pakta mērķiem izveidotu “patvēruma Eiropu”; vienotas procedūras izmantošanai būtu jānodrošina, ka lēmumu pieņemšana par patvēruma piešķiršanu visās dalībvalstīs ir konsekventāka un kvalitatīvāka, tā Eiropā novēršot trūkumus aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

49.

prasa turpināt attīstīt kopējo Eiropas patvēruma sistēmu, lai atbilstīgi Eiropas imigrācijas un patvēruma pakta mērķiem izveidotu “patvēruma Eiropu”; vienotas procedūras izmantošanai būtu jānodrošina, ka lēmumu pieņemšana par patvēruma piešķiršanu visās dalībvalstīs ir konsekventāka un kvalitatīvāka, tā Eiropā novēršot trūkumus aizsardzības jomā;

| 50. | mudina Padomi un dalībvalstis ievērot bēgļa juridisko definīciju, kas noteikta Apvienoto Nāciju Organizācijas Bēgļu konvencijā; |
| --- | --- |

50.

mudina Padomi un dalībvalstis ievērot bēgļa juridisko definīciju, kas noteikta Apvienoto Nāciju Organizācijas Bēgļu konvencijā;

| 51. | uzskata — tā kā galvenajam kopējās patvēruma un imigrācijas politikas aspektam jābūt solidaritātei, šeit jāparedz arī solidaritāte ar dalībvalstīm, kuras ievēro savas starptautiskās saistības attiecībā uz bēgļu un patvēruma meklētāju aizsardzību, un tādēļ ir jānodrošina, ka šādi rīkojas visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

51.

uzskata — tā kā galvenajam kopējās patvēruma un imigrācijas politikas aspektam jābūt solidaritātei, šeit jāparedz arī solidaritāte ar dalībvalstīm, kuras ievēro savas starptautiskās saistības attiecībā uz bēgļu un patvēruma meklētāju aizsardzību, un tādēļ ir jānodrošina, ka šādi rīkojas visas dalībvalstis;

| 52. | atgādina, ka patvēruma tiesības jāgarantē visiem cilvēkiem, kas bēg no konfliktiem un vardarbības; nosoda uzņemšanas atteikumu no valstīm un masveida izraidīšanu uz valstīm, kurās netiek ievērotas cilvēktiesības vai kuras nav parakstījušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Bēgļu konvenciju; |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka patvēruma tiesības jāgarantē visiem cilvēkiem, kas bēg no konfliktiem un vardarbības; nosoda uzņemšanas atteikumu no valstīm un masveida izraidīšanu uz valstīm, kurās netiek ievērotas cilvēktiesības vai kuras nav parakstījušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Bēgļu konvenciju;

| 53. | mudina īstenot sarunas par iesniegtajiem vai gaidāmajiem tiesību aktu priekšlikumiem par Eiropas instrumentiem patvēruma jomā, lai uzlabotu standartus un novērstu pašreizējā tiesiskā regulējuma nepilnības; |
| --- | --- |

53.

mudina īstenot sarunas par iesniegtajiem vai gaidāmajiem tiesību aktu priekšlikumiem par Eiropas instrumentiem patvēruma jomā, lai uzlabotu standartus un novērstu pašreizējā tiesiskā regulējuma nepilnības;

| 54. | turklāt prasa solidaritāti starp dalībvalstīm, no vienas puses, un, no otras puses, patvēruma meklētājiem un citiem bēgļiem; |
| --- | --- |

54.

turklāt prasa solidaritāti starp dalībvalstīm, no vienas puses, un, no otras puses, patvēruma meklētājiem un citiem bēgļiem;

| 55. | aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīties un izrādīt centienus atbalstīt solidaritātes mehānismus, piemēram, Komisijas plānoto izmēģinājuma projektu starptautiskas aizsardzības saņēmēju iekšējai pārvietošanai, kā arī citas iniciatīvas, kuru mērķis ir patiesas ilgtermiņa solidaritātes nodrošināšana starp dalībvalstīm; šajā sakarībā uzskata, ka būtu jāievieš pārredzama sistēma dalībvalstu iespējamās uzņemšanas spēju novērtēšanai un attiecībā uz to jāprecizē Eiropas Patvēruma atbalsta biroja nozīme; ņemot to vērā, prasa atklātu diskusiju par dažādām iespējām, kā izveidot obligātu mehānismu, lai nodrošinātu efektīvu solidaritāti, jo īpaši izmantojot iekšēju pārvietošanu; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīties un izrādīt centienus atbalstīt solidaritātes mehānismus, piemēram, Komisijas plānoto izmēģinājuma projektu starptautiskas aizsardzības saņēmēju iekšējai pārvietošanai, kā arī citas iniciatīvas, kuru mērķis ir patiesas ilgtermiņa solidaritātes nodrošināšana starp dalībvalstīm; šajā sakarībā uzskata, ka būtu jāievieš pārredzama sistēma dalībvalstu iespējamās uzņemšanas spēju novērtēšanai un attiecībā uz to jāprecizē Eiropas Patvēruma atbalsta biroja nozīme; ņemot to vērā, prasa atklātu diskusiju par dažādām iespējām, kā izveidot obligātu mehānismu, lai nodrošinātu efektīvu solidaritāti, jo īpaši izmantojot iekšēju pārvietošanu;

| 56. | šajā sakarībā prasa nekavējoties formalizēt solidaritātes un atbildības godīga sadalījuma principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantā un kam būtu jāattiecas arī uz “obligātas un neatsaucamas solidaritātes” sistēmu, vienlaicīgi palielinot sadarbību ar trešām valstīm un sevišķi kaimiņvalstīm, lai palīdzētu attīstīt šo valstu patvēruma un aizsardzības sistēmas, ievērojot starptautiskās aizsardzības normas, nosakot reālus sagaidāmos rezultātus un neapdraudot vai nemēģinot aizstāt piekļuvi aizsardzībai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

56.

šajā sakarībā prasa nekavējoties formalizēt solidaritātes un atbildības godīga sadalījuma principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 80. pantā un kam būtu jāattiecas arī uz “obligātas un neatsaucamas solidaritātes” sistēmu, vienlaicīgi palielinot sadarbību ar trešām valstīm un sevišķi kaimiņvalstīm, lai palīdzētu attīstīt šo valstu patvēruma un aizsardzības sistēmas, ievērojot starptautiskās aizsardzības normas, nosakot reālus sagaidāmos rezultātus un neapdraudot vai nemēģinot aizstāt piekļuvi aizsardzībai Eiropas Savienībā;

| 57. | uzskata, ka ir vajadzīga pieeja, kas paredz partnerību ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai nodrošinātu, ka tām ir aktīva loma palīdzībā pārvaldīt migrācijas plūsmu, novērst nelegālo imigrāciju, informējot potenciālos migrantus par iespējamiem riskiem, un veikt efektīvas informēšanas kampaņas par iespējām likumīgi iebraukt un/vai strādāt ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka ir vajadzīga pieeja, kas paredz partnerību ar izcelsmes un tranzīta valstīm, lai nodrošinātu, ka tām ir aktīva loma palīdzībā pārvaldīt migrācijas plūsmu, novērst nelegālo imigrāciju, informējot potenciālos migrantus par iespējamiem riskiem, un veikt efektīvas informēšanas kampaņas par iespējām likumīgi iebraukt un/vai strādāt ES dalībvalstīs;

| 58. | uzsver, ka visos nolīgumos ar izcelsmes un tranzīta valstīm, piemēram, Turciju un Lībiju, būtu jāiekļauj nodaļas par sadarbību imigrācijas jomā, ņemot vērā stāvokli dalībvalstīs, kurās ir vislielākā migrācijas plūsma, un uzsverot nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, atvieglojot Frontex darbu; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka visos nolīgumos ar izcelsmes un tranzīta valstīm, piemēram, Turciju un Lībiju, būtu jāiekļauj nodaļas par sadarbību imigrācijas jomā, ņemot vērā stāvokli dalībvalstīs, kurās ir vislielākā migrācijas plūsma, un uzsverot nelegālās imigrācijas un cilvēku tirdzniecības apkarošanu, atvieglojot Frontex darbu;

| 59. | prasa turpināt sadarbību un stiprināt pasākumus, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu efektīvu un ātru to nelegālo migrantu atgriešanos, kuriem nav vajadzīga aizsardzība, dodot priekšroku brīvprātīgas atgriešanās gadījumiem; |
| --- | --- |

59.

prasa turpināt sadarbību un stiprināt pasākumus, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu efektīvu un ātru to nelegālo migrantu atgriešanos, kuriem nav vajadzīga aizsardzība, dodot priekšroku brīvprātīgas atgriešanās gadījumiem;

| 60. | prasa pieņemt pasākumus, ar ko novērš dalībvalstīs likumīgi dzīvojošo trešo valstu pilsoņu ģimeņu apvienošanās šķēršļus; |
| --- | --- |

60.

prasa pieņemt pasākumus, ar ko novērš dalībvalstīs likumīgi dzīvojošo trešo valstu pilsoņu ģimeņu apvienošanās šķēršļus;

| 61. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošinātmigrantiem tiesas, mājokļa, izglītības un veselības aprūpes pieejamību, cita starpā saskaņā ar Starptautisko Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

61.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošinātmigrantiem tiesas, mājokļa, izglītības un veselības aprūpes pieejamību, cita starpā saskaņā ar Starptautisko Konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību;

| 62. | aicina Komisiju iesniegt praktiskus priekšlikumus, kas paredzētu iedarbīgus pasākumus, kuri vērsti pret patvēruma piešķiršanas procedūru ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

62.

aicina Komisiju iesniegt praktiskus priekšlikumus, kas paredzētu iedarbīgus pasākumus, kuri vērsti pret patvēruma piešķiršanas procedūru ļaunprātīgu izmantošanu;

| 63. | norāda, ka būtu jāveicina “cirkulārā migrācija”, taču atgādina, ka šāda pieeja nedrīkst radīt algu un sociālo dempingu un nedrīkst neņemt vērā vajadzību īstenot integrācijas pasākumus; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka būtu jāveicina “cirkulārā migrācija”, taču atgādina, ka šāda pieeja nedrīkst radīt algu un sociālo dempingu un nedrīkst neņemt vērā vajadzību īstenot integrācijas pasākumus;

Robežas un vīzas

| 64. | prasa pieņemt visaptverošu plānu, kurā noteikti Eiropas Savienības integrētās robežu pārvaldības stratēģijas vispārējie mērķi un struktūra, lai patiesi īstenotu kopējo patvēruma, imigrācijas un ārējo robežu kontroles politiku saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

64.

prasa pieņemt visaptverošu plānu, kurā noteikti Eiropas Savienības integrētās robežu pārvaldības stratēģijas vispārējie mērķi un struktūra, lai patiesi īstenotu kopējo patvēruma, imigrācijas un ārējo robežu kontroles politiku saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. panta 2. punktu;

| 65. | prasa veidot stratēģisku pieeju vīzu politikas jomā, lai saglabātu darbību, iekšējā regulējuma un ārējo saistību konsekvenci, tostarp nodrošinot trešo valstu vienādu attieksmi pret dalībvalstīm; |
| --- | --- |

65.

prasa veidot stratēģisku pieeju vīzu politikas jomā, lai saglabātu darbību, iekšējā regulējuma un ārējo saistību konsekvenci, tostarp nodrošinot trešo valstu vienādu attieksmi pret dalībvalstīm;

| 66. | aicina Komisiju izdarīt secinājumus par jau spēkā esošo vīzu un atpakaļuzņemšanasnolīgumu un divpusējo vietējās pierobežas satiksmes nolīgumu īstenošanu starp Eiropas Savienību un tās austrumu kaimiņvalstīm, kā arī par vīzu režīma liberalizācijas procesu Rietumbalkānos, lai katrā atsevišķā gadījumā paredzētu precīzi formulētu kritēriju kopumu pašreizējovīzu režīma atvieglojumu nolīgumu novērtēšanai un uzlabošanai un strādātu ar mērķi izveidot bezvīzu ceļošanas zonu, kurā palielinātos cilvēku savstarpējo kontaktu līmenis; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju izdarīt secinājumus par jau spēkā esošo vīzu un atpakaļuzņemšanasnolīgumu un divpusējo vietējās pierobežas satiksmes nolīgumu īstenošanu starp Eiropas Savienību un tās austrumu kaimiņvalstīm, kā arī par vīzu režīma liberalizācijas procesu Rietumbalkānos, lai katrā atsevišķā gadījumā paredzētu precīzi formulētu kritēriju kopumu pašreizējovīzu režīma atvieglojumu nolīgumu novērtēšanai un uzlabošanai un strādātu ar mērķi izveidot bezvīzu ceļošanas zonu, kurā palielinātos cilvēku savstarpējo kontaktu līmenis;

| 67. | mudina Komisiju — lai varētu efektīvāk īstenot vīzu režīma abpusējības principu ar trešām valstīm un šādi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem — vēlreiz īstenot tās stratēģiju, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, piemēram, sankcijas, un iekļaujot šo jautājumu sarunās ar attiecīgajām trešām valstīm; |
| --- | --- |

67.

mudina Komisiju — lai varētu efektīvāk īstenot vīzu režīma abpusējības principu ar trešām valstīm un šādi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem — vēlreiz īstenot tās stratēģiju, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, piemēram, sankcijas, un iekļaujot šo jautājumu sarunās ar attiecīgajām trešām valstīm;

| 68. | uzskata, ka Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) kā ES vispārējās imigrācijas stratēģijas būtiskam instrumentam ir pilnībā jāievēro migrantu cilvēktiesības; prasa nodrošināt lielāku Parlamenta kontroli pār aģentūras darbību un atbalsta tās pilnvaru pārskatīšanu, tostarp izveidojot skaidru struktūru, lai atbilstoši starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem īstenotu ieceļotāju atpakaļnosūtīšanas pasākumus un izveidotu reģionālus un specializētus birojus, šādi palielinot minētās aģentūras nozīmi; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka Eiropas Aģentūrai operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (Frontex) kā ES vispārējās imigrācijas stratēģijas būtiskam instrumentam ir pilnībā jāievēro migrantu cilvēktiesības; prasa nodrošināt lielāku Parlamenta kontroli pār aģentūras darbību un atbalsta tās pilnvaru pārskatīšanu, tostarp izveidojot skaidru struktūru, lai atbilstoši starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem īstenotu ieceļotāju atpakaļnosūtīšanas pasākumus un izveidotu reģionālus un specializētus birojus, šādi palielinot minētās aģentūras nozīmi;

| 69. | atgādina, ka Frontex ir pilnīgi noteikti jānodrošina iespējas izmantot dalībvalstu pārziņā nodotos līdzekļus gan atsevišķu kopējo darbību koordinēšanai, gan pastāvīgo misiju vajadzībām; |
| --- | --- |

69.

atgādina, ka Frontex ir pilnīgi noteikti jānodrošina iespējas izmantot dalībvalstu pārziņā nodotos līdzekļus gan atsevišķu kopējo darbību koordinēšanai, gan pastāvīgo misiju vajadzībām;

| 70. | aicina visas attiecīgās dalībvalstis risināt iespējamās praktiskās un/vai tiesiskās problēmas attiecībā uz to dalībvalstu resursu izmantošanu, kuras piedalās kopīgās operācijās; |
| --- | --- |

70.

aicina visas attiecīgās dalībvalstis risināt iespējamās praktiskās un/vai tiesiskās problēmas attiecībā uz to dalībvalstu resursu izmantošanu, kuras piedalās kopīgās operācijās;

| 71. | atgādina absolūto nepieciešamību pēc iespējas ātrāk SIS II un VIS sākt darbu; uzskata, ka SIS II sniegs ievērojamus uzlabojumus un jaunas iespējas, piemēram, tiks ieviesti biometriskie dati un savstarpēji brīdinājumu savienojumi, kas palīdzēs labāk kontrolēt ārējās robežas un uzlabos drošību; |
| --- | --- |

71.

atgādina absolūto nepieciešamību pēc iespējas ātrāk SIS II un VIS sākt darbu; uzskata, ka SIS II sniegs ievērojamus uzlabojumus un jaunas iespējas, piemēram, tiks ieviesti biometriskie dati un savstarpēji brīdinājumu savienojumi, kas palīdzēs labāk kontrolēt ārējās robežas un uzlabos drošību;

| 72. | uzstāj, lai netiktu sākta jaunu robežu pārvaldības instrumentu vai liela apjoma datu uzglabāšanas sistēmu darbība, līdz pilnībā nav nodrošināta spēkā esošo līdzekļu izmantojamība, drošums un uzticamība, un prasa veikt jauno instrumentu nepieciešamības un samērīguma padziļinātu novērtējumu attiecībā uz tādām jomām kā ierašanās un došanās prom, reģistrēto ceļotāju programma, pasažieru vārdu reģistrs un iepriekšējas ceļojumu apstiprināšanas sistēma; |
| --- | --- |

72.

uzstāj, lai netiktu sākta jaunu robežu pārvaldības instrumentu vai liela apjoma datu uzglabāšanas sistēmu darbība, līdz pilnībā nav nodrošināta spēkā esošo līdzekļu izmantojamība, drošums un uzticamība, un prasa veikt jauno instrumentu nepieciešamības un samērīguma padziļinātu novērtējumu attiecībā uz tādām jomām kā ierašanās un došanās prom, reģistrēto ceļotāju programma, pasažieru vārdu reģistrs un iepriekšējas ceļojumu apstiprināšanas sistēma;

Bērnu aizsardzība

| 73. | uzsver Lisabonas līguma nozīmi, jo ar šo līgumu par tiesiski saistošu tiek padarīta harta, kuras 24. pantā tiek īpaši regulētas bērnu tiesības un kura, cita starpā, paredz, ka “visās darbībās, kas attiecas uz bērniem, neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātas iestādes, pirmkārt jāņem vērā bērna intereses”; |
| --- | --- |

73.

uzsver Lisabonas līguma nozīmi, jo ar šo līgumu par tiesiski saistošu tiek padarīta harta, kuras 24. pantā tiek īpaši regulētas bērnu tiesības un kura, cita starpā, paredz, ka “visās darbībās, kas attiecas uz bērniem, neatkarīgi no tā, vai tās veic valsts iestādes vai privātas iestādes, pirmkārt jāņem vērā bērna intereses”;

| 74. | uzskata, ka visos ES pasākumos, ko veic šajā jomā, ir būtiski ievērot un veicināt bērnu tiesības, kā noteikts ANO Konvencijā par bērna tiesībām un atzīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un prasa veikt pastiprinātus ES pasākumus bērnu aizsardzībai visā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka visos ES pasākumos, ko veic šajā jomā, ir būtiski ievērot un veicināt bērnu tiesības, kā noteikts ANO Konvencijā par bērna tiesībām un atzīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un prasa veikt pastiprinātus ES pasākumus bērnu aizsardzībai visā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā;

| 75. | aicina dalībvalstis ievērot un īstenot Konvencijā par bērna tiesībām paredzētās bērnu tiesības; |
| --- | --- |

75.

aicina dalībvalstis ievērot un īstenot Konvencijā par bērna tiesībām paredzētās bērnu tiesības;

| 76. | mudina Eiropas Savienību stingrāk vērsties pret pārkāpumiem, no kuriem cieš bērni, piemēram, pret vardarbību, diskrimināciju, sociālo atstumtību un rasismu, bērnu darbu, prostitūciju un bērnu tirdzniecību, un rosināt saskaņotus centienus aizsargāt bērnus un atbalstīt bērnu tiesības, ES darbībā vadoties pēc ANO Konvencijas par bērnu tiesībām un izmantojot to par pamatu grozījumu izdarīšanai spēkā esošajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

76.

mudina Eiropas Savienību stingrāk vērsties pret pārkāpumiem, no kuriem cieš bērni, piemēram, pret vardarbību, diskrimināciju, sociālo atstumtību un rasismu, bērnu darbu, prostitūciju un bērnu tirdzniecību, un rosināt saskaņotus centienus aizsargāt bērnus un atbalstīt bērnu tiesības, ES darbībā vadoties pēc ANO Konvencijas par bērnu tiesībām un izmantojot to par pamatu grozījumu izdarīšanai spēkā esošajos tiesību aktos;

| 77. | uzskata, ka ir steidzami jāpievēršas jautājumam par to, kā aizsargāt no vecākiem nošķirtus un bez pavadības esošus bērnus, ņemot vērā to, ka šie bērni ir pakļauti īpašiem riskiem; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka ir steidzami jāpievēršas jautājumam par to, kā aizsargāt no vecākiem nošķirtus un bez pavadības esošus bērnus, ņemot vērā to, ka šie bērni ir pakļauti īpašiem riskiem;

| 78. | uzsver, cik svarīgi ir ievērot bērnu tiesības un imigrācijas politikā pievērst sevišķu uzmanību bērniem īpašas neaizsargātības apstākļos; uzskata, ka šajā jomā jāizstrādā vērienīga Eiropas stratēģija; |
| --- | --- |

78.

uzsver, cik svarīgi ir ievērot bērnu tiesības un imigrācijas politikā pievērst sevišķu uzmanību bērniem īpašas neaizsargātības apstākļos; uzskata, ka šajā jomā jāizstrādā vērienīga Eiropas stratēģija;

| 79. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka šai jomai veltītajā ES patvēruma un migrācijas politikā, kā arī cilvēku tirdzniecības novēršanas politikā migrantu bērni tiek pirmām kārtām un galvenokārt uzskatīti par bērniem, lai nodrošinātu viņiem pienākošos bērnu tiesību izmantošanu bez diskriminācijas, jo īpaši attiecinot to uz ģimenes apvienošanās tiesībām; tādēļ uzskata, ka jebkuram ES rīcības plānam attiecībā uz trešo valstu izcelsmes nepavadītām nepilngadīgām personām jānodrošina, ka






  a) | visi nepavadītie bērni saņem īpašu aizsardzību un palīdzību, kamēr viņi uzturas ES; |
| --- | --- | --- |

79.

mudina dalībvalstis nodrošināt, ka šai jomai veltītajā ES patvēruma un migrācijas politikā, kā arī cilvēku tirdzniecības novēršanas politikā migrantu bērni tiek pirmām kārtām un galvenokārt uzskatīti par bērniem, lai nodrošinātu viņiem pienākošos bērnu tiesību izmantošanu bez diskriminācijas, jo īpaši attiecinot to uz ģimenes apvienošanās tiesībām; tādēļ uzskata, ka jebkuram ES rīcības plānam attiecībā uz trešo valstu izcelsmes nepavadītām nepilngadīgām personām jānodrošina, ka

a)

visi nepavadītie bērni saņem īpašu aizsardzību un palīdzību, kamēr viņi uzturas ES;

| b) | ES nosaka pasākumus, kas atbalsta dalībvalstis, meklējot bērna interesēs katram bērnam drošu, konkrētu un ilgtspējīgu risinājumu; |
| --- | --- |

b)

ES nosaka pasākumus, kas atbalsta dalībvalstis, meklējot bērna interesēs katram bērnam drošu, konkrētu un ilgtspējīgu risinājumu;

| c) | sadarbībā ar atgriešanās valsti tiek īstenots atbilstošs atgriešanās un reintegrācijas process, ja bērna interesēs ir atgriezties trešā valstī; un |
| --- | --- |

c)

sadarbībā ar atgriešanās valsti tiek īstenots atbilstošs atgriešanās un reintegrācijas process, ja bērna interesēs ir atgriezties trešā valstī; un

| d) | ES sadarbojas ar trešām valstīm, lai novērstu nedrošu migrāciju un attiecīgajās valstīs bērniem nodrošinātu iespējas; |
| --- | --- |

d)

ES sadarbojas ar trešām valstīm, lai novērstu nedrošu migrāciju un attiecīgajās valstīs bērniem nodrošinātu iespējas;

| 80. | aicina īpašu uzmanību pievērst nepilngadīgajiem neatkarīgi no tā, vai viņi ceļo ar pieaugušajiem vai bez viņiem, lai nodrošinātu, ka viņi netiek turēti nekāda veida apcietinājumā; |
| --- | --- |

80.

aicina īpašu uzmanību pievērst nepilngadīgajiem neatkarīgi no tā, vai viņi ceļo ar pieaugušajiem vai bez viņiem, lai nodrošinātu, ka viņi netiek turēti nekāda veida apcietinājumā;

| 81. | norāda, ka trešo valstu izcelsmes bērni var izrādīties īpaši neaizsargāti pret ekspluatējoša darba situācijām, jo īpaši valstīs, kur viņiem nenodrošina attiecīgu palīdzību un aizsardzību, jo viņi nav reģistrēti; uzskata, ka ES darba, patvēruma un migrācijas politikā, kā arī cilvēku tirdzniecības novēršanas politikā šīs realitātes jāatzīst un ar tām jārēķinās; |
| --- | --- |

81.

norāda, ka trešo valstu izcelsmes bērni var izrādīties īpaši neaizsargāti pret ekspluatējoša darba situācijām, jo īpaši valstīs, kur viņiem nenodrošina attiecīgu palīdzību un aizsardzību, jo viņi nav reģistrēti; uzskata, ka ES darba, patvēruma un migrācijas politikā, kā arī cilvēku tirdzniecības novēršanas politikā šīs realitātes jāatzīst un ar tām jārēķinās;

Datu aizsardzība un drošība

| 82. | atzīmē pieaugošo interneta nozīmi un norāda, ka globālo un atklāto interneta darbības principu dēļ ir vajadzīgi vispārēji datu aizsardzības, drošības un vārda brīvības standarti; aicina Padomi un Komisiju uzņemties iniciatīvu izveidot vispārēju programmu šādu standartu izstrādei; uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir stingri ierobežot, definēt un reglamentēt situācijas, kad privātam interneta uzņēmumam var pieprasīt sniegt datus valsts iestādēm, un ir jānodrošina, ka valsts iestādes šos datus izmanto, ievērojot visstingrākos datu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

82.

atzīmē pieaugošo interneta nozīmi un norāda, ka globālo un atklāto interneta darbības principu dēļ ir vajadzīgi vispārēji datu aizsardzības, drošības un vārda brīvības standarti; aicina Padomi un Komisiju uzņemties iniciatīvu izveidot vispārēju programmu šādu standartu izstrādei; uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir stingri ierobežot, definēt un reglamentēt situācijas, kad privātam interneta uzņēmumam var pieprasīt sniegt datus valsts iestādēm, un ir jānodrošina, ka valsts iestādes šos datus izmanto, ievērojot visstingrākos datu aizsardzības standartus;

| 83. | kategoriski prasa garantēt, ka visos Eiropas Savienības politikas virzienos tiks ievēroti ar datu aizsardzību saistītie pamattiesību aspekti un tiesības uz privātumu; |
| --- | --- |

83.

kategoriski prasa garantēt, ka visos Eiropas Savienības politikas virzienos tiks ievēroti ar datu aizsardzību saistītie pamattiesību aspekti un tiesības uz privātumu;

| 84. | uzsver, ka personas datu aizsardzība un privātums ir jāintegrē saistībā ar tehnoloģiju pilnveidošanu un plaša mēroga informācijas sistēmu izveidi; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka personas datu aizsardzība un privātums ir jāintegrē saistībā ar tehnoloģiju pilnveidošanu un plaša mēroga informācijas sistēmu izveidi;

| 85. | uzskata, ka pieejai, ar kuru saskaņā privātuma principu izvirza par sistēmas izveides priekšnosacījumu (“privacy by design”), ir jābūt ikvienas tādas izstrādes būtiskai iezīmei, kura var apdraudēt fizisku personu privātos datus un sabiedrības uzticēšanos struktūrām, kuru rīcībā ir šādi dati; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka pieejai, ar kuru saskaņā privātuma principu izvirza par sistēmas izveides priekšnosacījumu (“privacy by design”), ir jābūt ikvienas tādas izstrādes būtiskai iezīmei, kura var apdraudēt fizisku personu privātos datus un sabiedrības uzticēšanos struktūrām, kuru rīcībā ir šādi dati;

| 86. | norāda, ka informācijas pieejamības princips var pieļaut apmaiņu ar nelikumīgi un prettiesiski iegūtiem personas datiem un ka attiecībā uz to ir vajadzīgi kopīgi noteikumi; pauž bažas par tādu operatīvo darbību veicināšanu, kurās attiecībā uz slepenām izmeklēšanām, iedzīvotāju novērošanu utt. nav paredzēta Eiropas Savienībā piemērojama definīcija un kopīgi standarti; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka informācijas pieejamības princips var pieļaut apmaiņu ar nelikumīgi un prettiesiski iegūtiem personas datiem un ka attiecībā uz to ir vajadzīgi kopīgi noteikumi; pauž bažas par tādu operatīvo darbību veicināšanu, kurās attiecībā uz slepenām izmeklēšanām, iedzīvotāju novērošanu utt. nav paredzēta Eiropas Savienībā piemērojama definīcija un kopīgi standarti;

| 87. | uzskata, ka, paredzot ES pasākumus šajā jomā, vispirms ir jāpieņem skaidri kritēriji, lai novērtētu pamattiesību ierobežošanas samērīgumu un nepieciešamību; turklāt uzskata, ka pirms lēmumu pieņemšanas vienmēr ir rūpīgi jāizvērtē ikviena priekšlikuma iespējamās sekas; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka, paredzot ES pasākumus šajā jomā, vispirms ir jāpieņem skaidri kritēriji, lai novērtētu pamattiesību ierobežošanas samērīgumu un nepieciešamību; turklāt uzskata, ka pirms lēmumu pieņemšanas vienmēr ir rūpīgi jāizvērtē ikviena priekšlikuma iespējamās sekas;

| 88. | pauž bažas par to, ka arvien plašāk izplatās profilu veidošanas prakse, kuras pamatā ir datizraces metodes un vispārināta datu vākšana par nevainīgiem iedzīvotājiem un kura tiek īstenota preventīvos nolūkos un policijas vajadzībām; atgādina, cik svarīgi ir tas, ka tiesību aktu izpildes pasākumos jāievēro cilvēktiesības, sākot no nevainīguma prezumpcijas principa līdz tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību; |
| --- | --- |

88.

pauž bažas par to, ka arvien plašāk izplatās profilu veidošanas prakse, kuras pamatā ir datizraces metodes un vispārināta datu vākšana par nevainīgiem iedzīvotājiem un kura tiek īstenota preventīvos nolūkos un policijas vajadzībām; atgādina, cik svarīgi ir tas, ka tiesību aktu izpildes pasākumos jāievēro cilvēktiesības, sākot no nevainīguma prezumpcijas principa līdz tiesībām uz privātumu un datu aizsardzību;

| 89. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par starptautisku standartu izveidi datu aizsardzības jomā; uzsver, ka nolīgumi ar trešām valstīm par datu aizsardzību ir jāīsteno, ievērojot pilnīgu pārredzamību un attiecinot uz tiem Parlamenta demokrātisko kontroli, un norāda, ka obligāts priekšnoteikums tam, lai datu apmaiņa varētu notikt, ir Eiropas prasībām atbilstošu datu aizsardzības standartu ievērošana attiecīgajā trešā valstī; |
| --- | --- |

89.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par starptautisku standartu izveidi datu aizsardzības jomā; uzsver, ka nolīgumi ar trešām valstīm par datu aizsardzību ir jāīsteno, ievērojot pilnīgu pārredzamību un attiecinot uz tiem Parlamenta demokrātisko kontroli, un norāda, ka obligāts priekšnoteikums tam, lai datu apmaiņa varētu notikt, ir Eiropas prasībām atbilstošu datu aizsardzības standartu ievērošana attiecīgajā trešā valstī;

| 90. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par vispusīga datu aizsardzības režīma izveidi Eiropas Savienībā un attiecībās ar trešām valstīm; prasa rūpīgi izvērtēt visus attiecīgos tiesību aktus (terorisma apkarošana, policijas un tiesu iestāžu sadarbība, imigrācija, transatlantiskās vienošanās utt.) privātuma un datu aizsardzības skatījumā; |
| --- | --- |

90.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par vispusīga datu aizsardzības režīma izveidi Eiropas Savienībā un attiecībās ar trešām valstīm; prasa rūpīgi izvērtēt visus attiecīgos tiesību aktus (terorisma apkarošana, policijas un tiesu iestāžu sadarbība, imigrācija, transatlantiskās vienošanās utt.) privātuma un datu aizsardzības skatījumā;

| 91. | atzinīgi vērtē to, ka Stokholmas programmā ir sevišķi uzsvērta tehnoloģiju nozīme attiecībā uz personas datu un privātuma efektīvu aizsardzību; |
| --- | --- |

91.

atzinīgi vērtē to, ka Stokholmas programmā ir sevišķi uzsvērta tehnoloģiju nozīme attiecībā uz personas datu un privātuma efektīvu aizsardzību;

| 92. | mudina Eiropas Savienību demonstrēt savu apņemšanos visos politikas virzienos ņemt vērā mazāk aizsargātu personu īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

92.

mudina Eiropas Savienību demonstrēt savu apņemšanos visos politikas virzienos ņemt vērā mazāk aizsargātu personu īpašās vajadzības;

| 93. | uzsver, ka ir nepieciešami skaidrāki un stingrāki ierobežojumi attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un kopējo ES reģistru izmantojumu; pauž viedokli, ka pretējā gadījumā apjomīgu ES mēroga reģistru izveide var apdraudēt personas integritāti un var mazināties šo reģistru efektivitāte, taču palielināsies informācijas noplūdes un korupcijas risks; |
| --- | --- |

93.

uzsver, ka ir nepieciešami skaidrāki un stingrāki ierobežojumi attiecībā uz informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un kopējo ES reģistru izmantojumu; pauž viedokli, ka pretējā gadījumā apjomīgu ES mēroga reģistru izveide var apdraudēt personas integritāti un var mazināties šo reģistru efektivitāte, taču palielināsies informācijas noplūdes un korupcijas risks;

| 94. | aicina dalībvalstis stiprināt savstarpēju uzticību un paļāvību uz pārējo partneru spēju stiprināt drošību; uzskata, ka savstarpēja uzticība ir atkarīga arī no efektīva un stingra dažādu dalībvalstu darbību efektivitātes un rezultāta nepārtraukta vērtējuma; |
| --- | --- |

94.

aicina dalībvalstis stiprināt savstarpēju uzticību un paļāvību uz pārējo partneru spēju stiprināt drošību; uzskata, ka savstarpēja uzticība ir atkarīga arī no efektīva un stingra dažādu dalībvalstu darbību efektivitātes un rezultāta nepārtraukta vērtējuma;

Civiltiesības un komerctiesības ģimenēm, pilsoņiem un uzņēmumiem

Pilsoņiem un uzņēmumiem — plašāku pieeju civiltiesībām

| 95. | uzskata, ka prioritātēm civiltiesību jomā jāatbilst galvenokārt katra atsevišķa pilsoņa un uzņēmuma vajadzību īstenošanai, tajā pašā laikā nepārtraukti vienkāršojot tiesiskuma mehānismu un veidojot vienkāršākas, skaidrākas un pieejamākas procedūras, lai nodrošinātu pamattiesību un patērētāju tiesību pienācīgu aizsardzību; tādēļ, paužot atzinību Komisijas lēmumiem sagatavot priekšlikumu par testamentiem un mantošanu, kā arī zaļo grāmatu par laulāto mantiskajām attiecībām saistībā ar laulāto šķirtu dzīvi vai šķiršanos, aicina:






  — | turpināt centienus, lai veicinātu alternatīvu strīdu risināšanas kārtību, jo īpaši cenšoties uzlabot tiesas pieejamību patērētājiem; ieviest Kopienas līmeņa kolektīvās tiesiskās aizsardzības pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu labāku tiesas pieejamību pilsoņiem un uzņēmumiem, vienlaikus ņemot vērā, ka tas nedrīkst izraisīt dalībvalstu procesuālo tiesību sadrumstalotību; |
| --- | --- | --- |

95.

uzskata, ka prioritātēm civiltiesību jomā jāatbilst galvenokārt katra atsevišķa pilsoņa un uzņēmuma vajadzību īstenošanai, tajā pašā laikā nepārtraukti vienkāršojot tiesiskuma mehānismu un veidojot vienkāršākas, skaidrākas un pieejamākas procedūras, lai nodrošinātu pamattiesību un patērētāju tiesību pienācīgu aizsardzību; tādēļ, paužot atzinību Komisijas lēmumiem sagatavot priekšlikumu par testamentiem un mantošanu, kā arī zaļo grāmatu par laulāto mantiskajām attiecībām saistībā ar laulāto šķirtu dzīvi vai šķiršanos, aicina:

—

turpināt centienus, lai veicinātu alternatīvu strīdu risināšanas kārtību, jo īpaši cenšoties uzlabot tiesas pieejamību patērētājiem; ieviest Kopienas līmeņa kolektīvās tiesiskās aizsardzības pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu labāku tiesas pieejamību pilsoņiem un uzņēmumiem, vienlaikus ņemot vērā, ka tas nedrīkst izraisīt dalībvalstu procesuālo tiesību sadrumstalotību;

| — | iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu vienkāršu un autonomu Eiropas sistēmu bankas kontu arestam un noguldījumu īslaicīgai iesaldēšanai, atceltu prasības dokumentu legalizēšanai, kā arī iesniegt noteikumus, lai novērstu Romas II regulas (8) trūkumus attiecībā uz personas tiesībām un goda aizskārumu, divpusējo nolīgumu problēmas galīgo risinājumu attiecībā uz jurisdikciju un tiesas lēmumu atzīšanu un izpildi, vajadzības gadījumā sagatavojot protokolu, ko pievieno nākamajam pievienošanās līgumam; turklāt apspriest priekšlikumu par starptautisku instrumentu, kas ļautu pilnībā pārbaudīt visus trešo valstu spriedumus pirms to atzīšanas un īstenošanas kādā no dalībvalstīm; izstrādāt noteikumus, lai novērstu Kopienu Tiesas norādītos trūkumus uzņēmējdarbības tiesībās, priekšlikumu mazāk aizsargāto iedzīvotāju aizsardzībai, kā arī regulas priekšlikumu par laulību un ģimenes lietām un vecāku atbildības jomā piemērojamiem tiesību aktiem, kuru nepieciešamības gadījumā pieņemtu ciešākas sadarbības procedūrā; |
| --- | --- |

—

iesniegt priekšlikumus, lai izveidotu vienkāršu un autonomu Eiropas sistēmu bankas kontu arestam un noguldījumu īslaicīgai iesaldēšanai, atceltu prasības dokumentu legalizēšanai, kā arī iesniegt noteikumus, lai novērstu Romas II regulas (8) trūkumus attiecībā uz personas tiesībām un goda aizskārumu, divpusējo nolīgumu problēmas galīgo risinājumu attiecībā uz jurisdikciju un tiesas lēmumu atzīšanu un izpildi, vajadzības gadījumā sagatavojot protokolu, ko pievieno nākamajam pievienošanās līgumam; turklāt apspriest priekšlikumu par starptautisku instrumentu, kas ļautu pilnībā pārbaudīt visus trešo valstu spriedumus pirms to atzīšanas un īstenošanas kādā no dalībvalstīm; izstrādāt noteikumus, lai novērstu Kopienu Tiesas norādītos trūkumus uzņēmējdarbības tiesībās, priekšlikumu mazāk aizsargāto iedzīvotāju aizsardzībai, kā arī regulas priekšlikumu par laulību un ģimenes lietām un vecāku atbildības jomā piemērojamiem tiesību aktiem, kuru nepieciešamības gadījumā pieņemtu ciešākas sadarbības procedūrā;

| — | detalizēti apsvērt tāda Kopienas provizoriskā pasākuma formu, kuru varētu īstenot papildus dalībvalstu tiesu prasītajiem pasākumiem, dalībvalstu atšķirīgajai juridiskajai pieejai īpašumtiesībām un citiem līdzīgiem mehānismiem, starptautiskās adopcijas atzīšanai, kā arī papildus visiem jautājumiem saistībā ar dalībvalstu civilā statusa dokumentu savstarpējo atzīšanu; |
| --- | --- |

—

detalizēti apsvērt tāda Kopienas provizoriskā pasākuma formu, kuru varētu īstenot papildus dalībvalstu tiesu prasītajiem pasākumiem, dalībvalstu atšķirīgajai juridiskajai pieejai īpašumtiesībām un citiem līdzīgiem mehānismiem, starptautiskās adopcijas atzīšanai, kā arī papildus visiem jautājumiem saistībā ar dalībvalstu civilā statusa dokumentu savstarpējo atzīšanu;

| — | līdz 2013. gadam pieņemt Kopienas konfliktu kodeksu, kurā tiktu apvienoti visi Kopienas šajā jomā pieņemtie regulējumi, tādējādi atzīmējot 45. gadadienu Briseles konvencijai, kuras parakstīšana bija nozīmīgs notikums starptautiskajās privāttiesībās; |
| --- | --- |

—

līdz 2013. gadam pieņemt Kopienas konfliktu kodeksu, kurā tiktu apvienoti visi Kopienas šajā jomā pieņemtie regulējumi, tādējādi atzīmējot 45. gadadienu Briseles konvencijai, kuras parakstīšana bija nozīmīgs notikums starptautiskajās privāttiesībās;

| — | veikt izpēti par to, kā praktiski piemērot daudzus inovatīvos tiesību aktus, kas līdz šim pieņemti saistībā ar Eiropas civilprocesu, lai šos aktus pēc iespējas vienkāršotu un kodificētu vienotā instrumentā, kurā apkopoti visi Kopienas tiesību akti, kas pieņemti šajā jomā; |
| --- | --- |

—

veikt izpēti par to, kā praktiski piemērot daudzus inovatīvos tiesību aktus, kas līdz šim pieņemti saistībā ar Eiropas civilprocesu, lai šos aktus pēc iespējas vienkāršotu un kodificētu vienotā instrumentā, kurā apkopoti visi Kopienas tiesību akti, kas pieņemti šajā jomā;

| 96. | uzstāj, ka Briseles I regulas (9) kontekstā nav jāsasteidz ārvalsts tiesas nolēmuma atzīšanas un izpildes procedūras atcelšana un kopā ar to jāparedz pienācīgi drošības pasākumi; |
| --- | --- |

96.

uzstāj, ka Briseles I regulas (9) kontekstā nav jāsasteidz ārvalsts tiesas nolēmuma atzīšanas un izpildes procedūras atcelšana un kopā ar to jāparedz pienācīgi drošības pasākumi;

| 97. | būtu ieinteresēts izskatīt priekšlikumus izstrādāt iespējamo 28. sistēmu par civiltiesību jautājumiem, iekļaujot pārrobežu aspektus jomās, kas skar ģimenes tiesības, personiskās tiesības un īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

97.

būtu ieinteresēts izskatīt priekšlikumus izstrādāt iespējamo 28. sistēmu par civiltiesību jautājumiem, iekļaujot pārrobežu aspektus jomās, kas skar ģimenes tiesības, personiskās tiesības un īpašuma tiesības;

| 98. | uzsver, ka ir jāturpina veicināt ES starptautisko pārstāvību juridiskajā jomā, piedāvājot globālus risinājumus un izmantojot daudzpusējus instrumentus; ir pārliecināts, ka sevišķi liela nozīme ir sadarbībai ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci un Eiropas Padomi; ir pārliecināts arī par to, ka Eiropas Savienībai ir jāveicina un jāatbalsta trešo valstu, jo īpaši ES kaimiņvalstu, pievienošanās starptautiskiem nolīgumiem tieslietu jomā un ka sevišķi svarīgi tas ir ģimenes tiesību un bērnu aizsardzības jomās; |
| --- | --- |

98.

uzsver, ka ir jāturpina veicināt ES starptautisko pārstāvību juridiskajā jomā, piedāvājot globālus risinājumus un izmantojot daudzpusējus instrumentus; ir pārliecināts, ka sevišķi liela nozīme ir sadarbībai ar starptautiskām organizācijām, piemēram, Hāgas Starptautisko privāttiesību konferenci un Eiropas Padomi; ir pārliecināts arī par to, ka Eiropas Savienībai ir jāveicina un jāatbalsta trešo valstu, jo īpaši ES kaimiņvalstu, pievienošanās starptautiskiem nolīgumiem tieslietu jomā un ka sevišķi svarīgi tas ir ģimenes tiesību un bērnu aizsardzības jomās;

Pilnībā izmantot vienotā tirgus priekšrocības, ko dod Eiropas līgumtiesības

| 99. | aicina Komisiju aktivizēt darbu Eiropas līgumtiesību jomā, pamatojoties uz akadēmisko vienotā modeļa projektu, kā arī uz citiem akadēmiskiem darbiem Eiropas līgumtiesību jomā, un Parlamentu pilnībā iesaistīt atklātā un demokrātiskā procesā, kura rezultātā jāpieņem politiski noteikts vienotais modelis; uzsver, ka politiski noteikta vienotā modeļa izstrādes rezultātā tiks izveidots fakultatīvs un tieši piemērojams instruments, kas ļaus līgumslēdzējām pusēm, tostarp uzņēmumiem un patērētājiem, brīvi izvēlēties Eiropas līgumtiesības kā tiesības, ar kurām saskaņā notiek darījums; |
| --- | --- |

99.

aicina Komisiju aktivizēt darbu Eiropas līgumtiesību jomā, pamatojoties uz akadēmisko vienotā modeļa projektu, kā arī uz citiem akadēmiskiem darbiem Eiropas līgumtiesību jomā, un Parlamentu pilnībā iesaistīt atklātā un demokrātiskā procesā, kura rezultātā jāpieņem politiski noteikts vienotais modelis; uzsver, ka politiski noteikta vienotā modeļa izstrādes rezultātā tiks izveidots fakultatīvs un tieši piemērojams instruments, kas ļaus līgumslēdzējām pusēm, tostarp uzņēmumiem un patērētājiem, brīvi izvēlēties Eiropas līgumtiesības kā tiesības, ar kurām saskaņā notiek darījums;

| 100. | atgādina, ka vienotā modeļa projekts Komisijai būtu jādara pieejams pēc iespējas lielākā skaitā attiecīgo valodu un tas pats jādara ar citiem zinātniskajiem darbiem, lai nodrošinātu to pieejamību visiem interesentiem, un minētais projekts jau tagad Eiropas un valstu likumdevējiem būtu jāizmanto kā nesaistošs juridisks instruments; uzstāj, lai jau tagad attiecīgie vienotā modeļa projekta noteikumi ir sistemātiski un detalizēti jāņem vērā visos turpmākajos Komisijas priekšlikumos un ietekmes novērtējumos, kas ietekmē līgumtiesības; |
| --- | --- |

100.

atgādina, ka vienotā modeļa projekts Komisijai būtu jādara pieejams pēc iespējas lielākā skaitā attiecīgo valodu un tas pats jādara ar citiem zinātniskajiem darbiem, lai nodrošinātu to pieejamību visiem interesentiem, un minētais projekts jau tagad Eiropas un valstu likumdevējiem būtu jāizmanto kā nesaistošs juridisks instruments; uzstāj, lai jau tagad attiecīgie vienotā modeļa projekta noteikumi ir sistemātiski un detalizēti jāņem vērā visos turpmākajos Komisijas priekšlikumos un ietekmes novērtējumos, kas ietekmē līgumtiesības;

| 101. | mudina Komisiju īstenot tās neseno ideju piedāvāt tipveida līgumus brīvprātīgai lietošanai konkrētās nozarēs, pamatojoties uz vienoto modeli; |
| --- | --- |

101.

mudina Komisiju īstenot tās neseno ideju piedāvāt tipveida līgumus brīvprātīgai lietošanai konkrētās nozarēs, pamatojoties uz vienoto modeli;

Labāka likumdošana tiesību jomā

| 102. | uzsver, ka ES likumdošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā jābūt pēc iespējas kvalitatīvākai un to pamatā jābūt pienācīgi veiktiem ietekmes novērtējumiem, lai sniegtu iedzīvotājiem un uzņēmumiem efektīvus instrumentus; pauž nožēlu, ka agrāk šajā jomā nav veikti pienācīgi ietekmes novērtējumi; norāda, ka pēdējā laikā situācija ir uzlabota, un apņemas vienam Komisijas ietekmes novērtējumam nākamajā periodā veikt rūpīgu analīzi; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka ES likumdošanai tiesu iestāžu sadarbības jomā jābūt pēc iespējas kvalitatīvākai un to pamatā jābūt pienācīgi veiktiem ietekmes novērtējumiem, lai sniegtu iedzīvotājiem un uzņēmumiem efektīvus instrumentus; pauž nožēlu, ka agrāk šajā jomā nav veikti pienācīgi ietekmes novērtējumi; norāda, ka pēdējā laikā situācija ir uzlabota, un apņemas vienam Komisijas ietekmes novērtējumam nākamajā periodā veikt rūpīgu analīzi;

| 103. | pauž stingru pārliecību, ka, lai garantētu neatkarīgu pārbaužu minimālo līmeni attiecībā uz ietekmes novērtējumu sagatavošanu, jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa, kas, veicot izlases veida pārbaudes, uzraudzītu Ietekmes novērtējumu padomes sagatavoto atzinumu kvalitāti, un ka arī ieinteresēto pušu pārstāvjiem jābūt iespējai piedalīties to sagatavošanā; |
| --- | --- |

103.

pauž stingru pārliecību, ka, lai garantētu neatkarīgu pārbaužu minimālo līmeni attiecībā uz ietekmes novērtējumu sagatavošanu, jāizveido neatkarīgu ekspertu grupa, kas, veicot izlases veida pārbaudes, uzraudzītu Ietekmes novērtējumu padomes sagatavoto atzinumu kvalitāti, un ka arī ieinteresēto pušu pārstāvjiem jābūt iespējai piedalīties to sagatavošanā;

| 104. | uzskata, ka juridiskā sadarbība ir galvenais paņēmiens, kā saskaņot ne tikai dažādu dalībvalstu civilprocesus, bet arī kriminālprocesus; tādēļ uzskata, ka pilsoņu procesuālo tiesību tuvināšana dalībvalstīs vienlīdz jāveicina gan attiecībā uz civilprocesu, gan kriminālprocesu; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka juridiskā sadarbība ir galvenais paņēmiens, kā saskaņot ne tikai dažādu dalībvalstu civilprocesus, bet arī kriminālprocesus; tādēļ uzskata, ka pilsoņu procesuālo tiesību tuvināšana dalībvalstīs vienlīdz jāveicina gan attiecībā uz civilprocesu, gan kriminālprocesu;

Eiropas tiesu kultūras izveide

| 105. | prasa izveidot Eiropas tiesu kultūru, aptverot visus tiesību aspektus; tādēļ norāda, ka:






  — | augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam, Eiropas tiesnešu korpusa padomju tīklam, Eiropas valsts un augstāko administratīvo varas iestāžu asociācijai un Eiropas ģenerālprokuroru tīklam, kā arī tiesu darbiniekiem un praktizējošiem juristiem ir daudz ko piedāvāt, koordinējot un veicinot tiesnešu korpusa profesionālo apmācību un savstarpējo izpratni par citu dalībvalstu tiesību sistēmām, kā arī atvieglojot pārrobežu konfliktu un problēmu risināšanu, un tādēļ šīs darbības ir jāatbalsta un jānodrošina tām pietiekams finansējums; tā rezultātā sadarbībā ar iepriekš minētajiem tiesu tīkliem un izvairoties no nevajadzīgas programmu un struktūru pārklāšanās, ir jābūt izstrādātam pilnībā finansētam plānam attiecībā uz Eiropas līmeņa apmācību tieslietās, kura mērķis būtu tādas Eiropas tiesu akadēmijas izveide, kura sastāvētu no Eiropas apmācību tīkla tieslietu jomā un Eiropas tiesību akadēmijas; |
| --- | --- | --- |

105.

prasa izveidot Eiropas tiesu kultūru, aptverot visus tiesību aspektus; tādēļ norāda, ka:

—

augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam, Eiropas tiesnešu korpusa padomju tīklam, Eiropas valsts un augstāko administratīvo varas iestāžu asociācijai un Eiropas ģenerālprokuroru tīklam, kā arī tiesu darbiniekiem un praktizējošiem juristiem ir daudz ko piedāvāt, koordinējot un veicinot tiesnešu korpusa profesionālo apmācību un savstarpējo izpratni par citu dalībvalstu tiesību sistēmām, kā arī atvieglojot pārrobežu konfliktu un problēmu risināšanu, un tādēļ šīs darbības ir jāatbalsta un jānodrošina tām pietiekams finansējums; tā rezultātā sadarbībā ar iepriekš minētajiem tiesu tīkliem un izvairoties no nevajadzīgas programmu un struktūru pārklāšanās, ir jābūt izstrādātam pilnībā finansētam plānam attiecībā uz Eiropas līmeņa apmācību tieslietās, kura mērķis būtu tādas Eiropas tiesu akadēmijas izveide, kura sastāvētu no Eiropas apmācību tīkla tieslietu jomā un Eiropas tiesību akadēmijas;

| — | jāizstrādā aktīva politika, kuras mērķis būtu veicināt savstarpējas zināšanas un izpratni par citu valstu tiesībām un līdz ar to panākt lielāku juridisko noteiktību un veicināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir būtiska savstarpējai atzīšanai; šai politikai jāparedz pieredzes apmaiņa, apmaiņas braucieni, vizītes un praktizējošo juristu un tiesnešu informēšana un kursi, kā arī dalībvalstu pašreizējo tieslietu apmācības sistēmu koordinēšana ES līmenī un dalībvalstu tiesību ievadkursu nodrošināšana praktizējošiem juristiem un tiesnešiem; |
| --- | --- |

—

jāizstrādā aktīva politika, kuras mērķis būtu veicināt savstarpējas zināšanas un izpratni par citu valstu tiesībām un līdz ar to panākt lielāku juridisko noteiktību un veicināt savstarpējo uzticēšanos, kas ir būtiska savstarpējai atzīšanai; šai politikai jāparedz pieredzes apmaiņa, apmaiņas braucieni, vizītes un praktizējošo juristu un tiesnešu informēšana un kursi, kā arī dalībvalstu pašreizējo tieslietu apmācības sistēmu koordinēšana ES līmenī un dalībvalstu tiesību ievadkursu nodrošināšana praktizējošiem juristiem un tiesnešiem;

| 106. | tādēļ aicina Komisiju veicināt to, lai universitātes, citi specializētie augstākās izglītības institūti un kompetentās profesionālās organizācijas izveidotu tiesnešiem un praktizējošiem juristiem paredzētu kopēju apmācības punktu/kredītpunktu sistēmu; aicina Komisiju izveidot visu ES aptverošu apmācīšanas tieslietās struktūru tīklu, kuras būtu akreditētas praktizējošiem juristiem un tiesnešiem regulāri sniegt ievadkursus par dalībvalstu, salīdzinošajām un Eiropas tiesībām; |
| --- | --- |

106.

tādēļ aicina Komisiju veicināt to, lai universitātes, citi specializētie augstākās izglītības institūti un kompetentās profesionālās organizācijas izveidotu tiesnešiem un praktizējošiem juristiem paredzētu kopēju apmācības punktu/kredītpunktu sistēmu; aicina Komisiju izveidot visu ES aptverošu apmācīšanas tieslietās struktūru tīklu, kuras būtu akreditētas praktizējošiem juristiem un tiesnešiem regulāri sniegt ievadkursus par dalībvalstu, salīdzinošajām un Eiropas tiesībām;

E-tiesiskums — iedzīvotājiem, praktizējošiem juristiem un tiesnešiem paredzēts instruments

| 107. | prasa vairāk pūļu veltīt e-tiesiskuma veicināšanai un attīstībai Kopienas līmenī, lai uzlabotu iedzīvotāju un uzņēmumu piekļuvi tiesai, un uzskata, ka:






  — | dalībvalstīm, kuras sadarbojas divpusējos projektos, būtu jānodrošina, ka viņu darbs tiek darīts tā, ka to var nodot tālāk Kopienas līmenī, lai izvairītos no nevajadzīgas pārklāšanās; |
| --- | --- | --- |

107.

prasa vairāk pūļu veltīt e-tiesiskuma veicināšanai un attīstībai Kopienas līmenī, lai uzlabotu iedzīvotāju un uzņēmumu piekļuvi tiesai, un uzskata, ka:

—

dalībvalstīm, kuras sadarbojas divpusējos projektos, būtu jānodrošina, ka viņu darbs tiek darīts tā, ka to var nodot tālāk Kopienas līmenī, lai izvairītos no nevajadzīgas pārklāšanās;

| — | spēka esošo Kopienas tiesību aktu kopums civiltiesību jomā, jo īpaši procesuālo tiesību jomā, būtu jāpadara savienojamāks ar informācijas tehnoloģiju izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz Eiropas maksājuma rīkojumu un procedūru, ko piemēro mazāk nozīmīgām prasībām, Regulu par pierādījumu iegūšanu civillietās (10) un strīdu alternatīvu risināšanu, un būtu jāveic pasākumi elektronisko tiesību aktu un parādnieku īpašumu pārredzamības jomā; par mērķi būtu jānosaka vienkāršāka, lētāka un ātrāka civilā tiesvedība pārrobežu lietās; |
| --- | --- |

—

spēka esošo Kopienas tiesību aktu kopums civiltiesību jomā, jo īpaši procesuālo tiesību jomā, būtu jāpadara savienojamāks ar informācijas tehnoloģiju izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz Eiropas maksājuma rīkojumu un procedūru, ko piemēro mazāk nozīmīgām prasībām, Regulu par pierādījumu iegūšanu civillietās (10) un strīdu alternatīvu risināšanu, un būtu jāveic pasākumi elektronisko tiesību aktu un parādnieku īpašumu pārredzamības jomā; par mērķi būtu jānosaka vienkāršāka, lētāka un ātrāka civilā tiesvedība pārrobežu lietās;

| — | jāturpina pilnveidot elektroniskos līdzekļus, piemēram Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un Šengenas Informācijas sistēmu; |
| --- | --- |

—

jāturpina pilnveidot elektroniskos līdzekļus, piemēram Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un Šengenas Informācijas sistēmu;

| 108. | uzskata, ka e-tiesiskumam būtu jāvienkāršo iedzīvotāju piekļuve juridiskajai palīdzībai, jāsaīsina procedūras un jāuzlabo tiesvedības efektivitāte, un tādēļ aicina plānotajā daudzvalodu e-tiesiskuma portālā iekļaut piekļuvi juridiskām datubāzēm, ar tiesu sistēmu saistītiem un nesaistītiem elektroniskiem aizsardzības līdzekļiem, viedām sistēmām, kas paredzētas, lai palīdzētu iedzīvotājiem uzzināt, kā risināt juridiskas problēmas, vispusīgiem reģistriem, juristu sarakstiem un viegli saprotamiem ceļvežiem par katras dalībvalsts juridisko sistēmu; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka e-tiesiskumam būtu jāvienkāršo iedzīvotāju piekļuve juridiskajai palīdzībai, jāsaīsina procedūras un jāuzlabo tiesvedības efektivitāte, un tādēļ aicina plānotajā daudzvalodu e-tiesiskuma portālā iekļaut piekļuvi juridiskām datubāzēm, ar tiesu sistēmu saistītiem un nesaistītiem elektroniskiem aizsardzības līdzekļiem, viedām sistēmām, kas paredzētas, lai palīdzētu iedzīvotājiem uzzināt, kā risināt juridiskas problēmas, vispusīgiem reģistriem, juristu sarakstiem un viegli saprotamiem ceļvežiem par katras dalībvalsts juridisko sistēmu;

| 109. | uzskata, ka šis portāls būtu jāveido tā, lai to kā darba instrumentu varētu izmantot tiesneši, tiesu darbinieki, valstu tieslietu ministriju amatpersonas un praktizējošie juristi, kuriem visiem būtu tiesības uz drošu piekļuvi attiecīgajai portāla sadaļai; aicina šajā portāla sadaļā nodrošināt drošu saziņu, videokonferences un dokumentu apmaiņu gan starp tiesām, gan starp tiesām un tiesvedībā iesaistītajām pusēm (procesa dematerializācija), sniegt iespēju pārbaudīt elektroniskos parakstus un paredzēt pienācīgas pārbaudes sistēmas, kā arī nodrošināt iespēju apmainīties ar informāciju; |
| --- | --- |

109.

uzskata, ka šis portāls būtu jāveido tā, lai to kā darba instrumentu varētu izmantot tiesneši, tiesu darbinieki, valstu tieslietu ministriju amatpersonas un praktizējošie juristi, kuriem visiem būtu tiesības uz drošu piekļuvi attiecīgajai portāla sadaļai; aicina šajā portāla sadaļā nodrošināt drošu saziņu, videokonferences un dokumentu apmaiņu gan starp tiesām, gan starp tiesām un tiesvedībā iesaistītajām pusēm (procesa dematerializācija), sniegt iespēju pārbaudīt elektroniskos parakstus un paredzēt pienācīgas pārbaudes sistēmas, kā arī nodrošināt iespēju apmainīties ar informāciju;

| 110. | aicina Komisiju nodrošināt, lai visi turpmākie tiesību akti civiltiesību jomā tiktu izstrādāti tā, lai tos varētu izmantot tiešsaistē, prasot ievadīt minimālu brīvā teksta apjomu; aicina rīkoties, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā palīdzība tiešsaistē tiek sniegta visās oficiālajās valodās un ka tiešsaistē ir pieejami elektroniskās tulkošanas pakalpojumi; turklāt gadījumiem, kad ir jāparedz dokumentu izsniegšana, vajadzētu iekļaut noteikumu, kas paredz, ka attiecīgos dokumentus var izsniegt un saziņu īstenot ar elektroniskā pasta starpniecību, izmantojot elektronisko parakstu, un saistībā ar mutiskas liecības nepieciešamības gadījumiem vajadzētu veicināt videokonferenču izmantošanu; turklāt uzskata, ka visos turpmākajos priekšlikumos vajadzētu iekļaut pamatotu Komisijas paziņojumu par to, ka ir veikta pārbaude attiecībā uz atbilstību e–tiesiskuma koncepcijai; |
| --- | --- |

110.

aicina Komisiju nodrošināt, lai visi turpmākie tiesību akti civiltiesību jomā tiktu izstrādāti tā, lai tos varētu izmantot tiešsaistē, prasot ievadīt minimālu brīvā teksta apjomu; aicina rīkoties, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā palīdzība tiešsaistē tiek sniegta visās oficiālajās valodās un ka tiešsaistē ir pieejami elektroniskās tulkošanas pakalpojumi; turklāt gadījumiem, kad ir jāparedz dokumentu izsniegšana, vajadzētu iekļaut noteikumu, kas paredz, ka attiecīgos dokumentus var izsniegt un saziņu īstenot ar elektroniskā pasta starpniecību, izmantojot elektronisko parakstu, un saistībā ar mutiskas liecības nepieciešamības gadījumiem vajadzētu veicināt videokonferenču izmantošanu; turklāt uzskata, ka visos turpmākajos priekšlikumos vajadzētu iekļaut pamatotu Komisijas paziņojumu par to, ka ir veikta pārbaude attiecībā uz atbilstību e–tiesiskuma koncepcijai;

| 111. | prasa ECRIS piešķirt atbilstīgu nozīmi reģistrētiem faktiem par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu; |
| --- | --- |

111.

prasa ECRIS piešķirt atbilstīgu nozīmi reģistrētiem faktiem par vardarbību, kas saistīta ar dzimumu;

Prioritātes krimināltiesvedības jomā

| 112. | prasa izveidot ES krimināltiesiskuma telpu, kas pamatotos uz pamattiesību ievērošanu, savstarpējas atzīšanas principu un nepieciešamību saglabāt valstu krimināltiesību sistēmu saskaņotību un ko attīstītu, izmantojot:






  — | visaptverošu krimināltiesvedības procesuālo garantiju juridisko instrumentu, kas, balstoties uz nevainīguma prezumpciju, nodrošina iespēju pilnībā izmantot tiesības uz aizstāvību; |
| --- | --- | --- |

112.

prasa izveidot ES krimināltiesiskuma telpu, kas pamatotos uz pamattiesību ievērošanu, savstarpējas atzīšanas principu un nepieciešamību saglabāt valstu krimināltiesību sistēmu saskaņotību un ko attīstītu, izmantojot:

—

visaptverošu krimināltiesvedības procesuālo garantiju juridisko instrumentu, kas, balstoties uz nevainīguma prezumpciju, nodrošina iespēju pilnībā izmantot tiesības uz aizstāvību;

| — | pamatotu tiesisko regulējumu, kas nodrošina ne bis in idem pamatprincipu un atvieglo krimināltiesvedības nodošanu starp dalībvalstīm un jurisdikcijas konfliktu atrisināšanu ar garantiju un aizstāvības tiesību augstu līmeni, kā arī nodrošina efektīvu piekļuvi šīm tiesībām un tiesiskās aizsardzības mehānismiem; |
| --- | --- |

—

pamatotu tiesisko regulējumu, kas nodrošina ne bis in idem pamatprincipu un atvieglo krimināltiesvedības nodošanu starp dalībvalstīm un jurisdikcijas konfliktu atrisināšanu ar garantiju un aizstāvības tiesību augstu līmeni, kā arī nodrošina efektīvu piekļuvi šīm tiesībām un tiesiskās aizsardzības mehānismiem;

| — | visaptverošu tiesisko regulējumu, kas no kriminālnoziegumiem un jo īpaši terorisma aktiem, organizētajiem noziegumiem, cilvēku tirdzniecības un ar dzimumu saistītās vardarbības cietušajiem sniedz plašāko iespējamo aizsardzību, tostarp atbilstošu kompensāciju, un ko nodrošina dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

—

visaptverošu tiesisko regulējumu, kas no kriminālnoziegumiem un jo īpaši terorisma aktiem, organizētajiem noziegumiem, cilvēku tirdzniecības un ar dzimumu saistītās vardarbības cietušajiem sniedz plašāko iespējamo aizsardzību, tostarp atbilstošu kompensāciju, un ko nodrošina dalībvalstu līmenī;

| — | vispārēju tiesisko regulējumu, kas nodrošina visplašāko aizsardzību lieciniekiem; |
| --- | --- |

—

vispārēju tiesisko regulējumu, kas nodrošina visplašāko aizsardzību lieciniekiem;

| — | minimālos standartus attiecībā uz ieslodzījuma un aizturēšanas apstākļiem un visā ES vienotu tiesību kopumu ieslodzītajiem, tostarp atbilstīgus kompensēšanas noteikumus nepamatoti aizturētām vai notiesātām personām, papildus tam noslēdzot nolīgumus starp ES un trešām valstīm par notiesāto valstspiederīgo izdošanu, pilnībā īstenojot Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/909/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā (11), un nodrošinot pietiekamu ES finansējumu gan jaunu ieslodzījuma vietu celtniecībai tajās dalībvalstīs, kuras skar pārpildītu cietumu problēma, saistībā ar reģionālajiem drošības plāniem, gan sociālo pārcelšanas programmu īstenošanai; |
| --- | --- |

—

minimālos standartus attiecībā uz ieslodzījuma un aizturēšanas apstākļiem un visā ES vienotu tiesību kopumu ieslodzītajiem, tostarp atbilstīgus kompensēšanas noteikumus nepamatoti aizturētām vai notiesātām personām, papildus tam noslēdzot nolīgumus starp ES un trešām valstīm par notiesāto valstspiederīgo izdošanu, pilnībā īstenojot Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/909/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā (11), un nodrošinot pietiekamu ES finansējumu gan jaunu ieslodzījuma vietu celtniecībai tajās dalībvalstīs, kuras skar pārpildītu cietumu problēma, saistībā ar reģionālajiem drošības plāniem, gan sociālo pārcelšanas programmu īstenošanai;

| — | Eiropas likumdošanas instrumentu, kas ļautu konfiscēt un izmantot sociāliem mērķiem starptautisku kriminālo organizāciju ienākumus un īpašumus; |
| --- | --- |

—

Eiropas likumdošanas instrumentu, kas ļautu konfiscēt un izmantot sociāliem mērķiem starptautisku kriminālo organizāciju ienākumus un īpašumus;

| — | visaptverošu likumdošanas instrumentu par pierādījumu vākšanu un pieņemamību krimināltiesvedībā; |
| --- | --- |

—

visaptverošu likumdošanas instrumentu par pierādījumu vākšanu un pieņemamību krimināltiesvedībā;

| — | pasākumus, lai nodrošinātu juridisko palīdzību, izmantojot pietiekamus budžeta līdzekļu piešķīrumus; |
| --- | --- |

—

pasākumus, lai nodrošinātu juridisko palīdzību, izmantojot pietiekamus budžeta līdzekļu piešķīrumus;

| — | pasākumus, lai apkarotu vardarbību, jo īpaši pret sievietēm un bērniem; |
| --- | --- |

—

pasākumus, lai apkarotu vardarbību, jo īpaši pret sievietēm un bērniem;

| 113. | uzsver, ka apkarojot nelikumīgo imigrāciju, jāņem vērā centieni apkarot cilvēku tirdzniecību un nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut īpaši mazaizsargātu noziegumos cietušo personu, jo īpaši sieviešu un bērnu, sodīšanu vai viņu tiesību apdraudēšanu; |
| --- | --- |

113.

uzsver, ka apkarojot nelikumīgo imigrāciju, jāņem vērā centieni apkarot cilvēku tirdzniecību un nekādā gadījumā nedrīkst pieļaut īpaši mazaizsargātu noziegumos cietušo personu, jo īpaši sieviešu un bērnu, sodīšanu vai viņu tiesību apdraudēšanu;

| 114. | uzsver, ka Eiropā no vīriešu vardarbības ir cietusi ceturtā daļa sieviešu; tādēļ aicina Komisiju nostiprināt tiesisko pamatu pašreizējās ES struktūrās, lai nodrošinātu to, ka jebkāda veida vardarbība pret sievietēm tiek skatīta, izmantojot plašu un uz dzimumu balstītu vardarbības pret sievietēm definīciju; prasa, lai, pamatojoties uz šo tiesisko pamatu, tiktu iesniegts priekšlikums direktīvai un Eiropas rīcības plānam par vardarbību pret sievietēm, nodrošinot vardarbības novēršanu, cietušo personu aizsardzību un vainīgo saukšanu pie atbildības; aicina dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā īpašos apstākļus, kuros nonākušas imigrantes, jo īpaši tās jaunās meitenes, kuras ir sekmīgi integrējušās ES (bieži vien viņām ir dubultpilsonība) un kuras ģimenē vai uzturot intīmas attiecības, tikušas nolaupītas, nelikumīgi ieslodzītas vai pakļautas fiziskai vai psiholoģiskai vardarbībai reliģisku, kultūras vai uz tradīcijām balstītu apsvērumu dēļ, un nodrošināt to, lai tiktu pieņemti pasākumi, kas sniedz efektīvu piekļuvi palīdzības un aizsardzības mehānismiem; |
| --- | --- |

114.

uzsver, ka Eiropā no vīriešu vardarbības ir cietusi ceturtā daļa sieviešu; tādēļ aicina Komisiju nostiprināt tiesisko pamatu pašreizējās ES struktūrās, lai nodrošinātu to, ka jebkāda veida vardarbība pret sievietēm tiek skatīta, izmantojot plašu un uz dzimumu balstītu vardarbības pret sievietēm definīciju; prasa, lai, pamatojoties uz šo tiesisko pamatu, tiktu iesniegts priekšlikums direktīvai un Eiropas rīcības plānam par vardarbību pret sievietēm, nodrošinot vardarbības novēršanu, cietušo personu aizsardzību un vainīgo saukšanu pie atbildības; aicina dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā īpašos apstākļus, kuros nonākušas imigrantes, jo īpaši tās jaunās meitenes, kuras ir sekmīgi integrējušās ES (bieži vien viņām ir dubultpilsonība) un kuras ģimenē vai uzturot intīmas attiecības, tikušas nolaupītas, nelikumīgi ieslodzītas vai pakļautas fiziskai vai psiholoģiskai vardarbībai reliģisku, kultūras vai uz tradīcijām balstītu apsvērumu dēļ, un nodrošināt to, lai tiktu pieņemti pasākumi, kas sniedz efektīvu piekļuvi palīdzības un aizsardzības mehānismiem;

| 115. | uzstāj, ka dzimuma jautājums jāņem vērā visos cilvēku tirdzniecības apkarošanas politikas izstrādes posmos; |
| --- | --- |

115.

uzstāj, ka dzimuma jautājums jāņem vērā visos cilvēku tirdzniecības apkarošanas politikas izstrādes posmos;

Saskaņota daudzpakāpju drošības stratēģija — Eiropa, kas aizsargā savus iedzīvotājus (noziedzības apkarošana, vienlaikus garantējot iedzīvotāju tiesības)

| 116. | kritizē to, ka trūkst gan vispusīga ģenerālplāna, kurā būtu izklāstīti ES drošības un robežu pārvaldības stratēģijas vispārējie mērķi un struktūra, gan arī detalizētas informācijas par visu saistīto programmu un shēmu (neatkarīgi no tā, vai tās jau ir ieviestas, tiek sagatavotas vai atrodas politikas izstrādes stadijā) paredzēto kopdarbību un iespējām optimizēt to savstarpējo sasaisti; uzskata, ka Komisijai, apsverot ES drošības un robežu pārvaldības stratēģijas struktūru, vispirms būtu jāveic spēkā esošo tiesību aktu lietderīguma analīze, lai panāktu to optimālu sinerģiju; |
| --- | --- |

116.

kritizē to, ka trūkst gan vispusīga ģenerālplāna, kurā būtu izklāstīti ES drošības un robežu pārvaldības stratēģijas vispārējie mērķi un struktūra, gan arī detalizētas informācijas par visu saistīto programmu un shēmu (neatkarīgi no tā, vai tās jau ir ieviestas, tiek sagatavotas vai atrodas politikas izstrādes stadijā) paredzēto kopdarbību un iespējām optimizēt to savstarpējo sasaisti; uzskata, ka Komisijai, apsverot ES drošības un robežu pārvaldības stratēģijas struktūru, vispirms būtu jāveic spēkā esošo tiesību aktu lietderīguma analīze, lai panāktu to optimālu sinerģiju;

| 117. | mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt to, ka ES turpmākajā darbībā šajā jomā tiek pilnībā ievērota pamattiesību un pamatbrīvību būtiskā nozīme, panākts pareizais līdzsvars starp drošību un brīvību un ka šis mērķis tiek pienācīgi uzraudzīts un racionalizēts; |
| --- | --- |

117.

mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt to, ka ES turpmākajā darbībā šajā jomā tiek pilnībā ievērota pamattiesību un pamatbrīvību būtiskā nozīme, panākts pareizais līdzsvars starp drošību un brīvību un ka šis mērķis tiek pienācīgi uzraudzīts un racionalizēts;

| 118. | apņemas saistībā ar jauno Lisabonas līgumā noteikto institucionālo regulējumu sadarboties ar Komisiju un Padomi, lai koncentrētos uz ES iedzīvotāju brīvības veicināšanu, vienlaikus attīstot ES tiesisko regulējumu krimināllietās; uzskata, ka obligātā nepieciešamība aizsargāt iedzīvotājus pret terorismu un organizēto noziedzību jāpastiprina ar efektīvu likumdošanas un operatīvo instrumentu palīdzību, ņemot vērā minēto parādību globālo raksturu, un tai jābūt skaidri noteiktai tiesību aktos, ļaujot ES iedzīvotājiem pilnībā izmantot savas tiesības, tostarp tiesības apstrīdēt nesamērīgus vai neskaidrus noteikumus un likumu neatbilstīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

118.

apņemas saistībā ar jauno Lisabonas līgumā noteikto institucionālo regulējumu sadarboties ar Komisiju un Padomi, lai koncentrētos uz ES iedzīvotāju brīvības veicināšanu, vienlaikus attīstot ES tiesisko regulējumu krimināllietās; uzskata, ka obligātā nepieciešamība aizsargāt iedzīvotājus pret terorismu un organizēto noziedzību jāpastiprina ar efektīvu likumdošanas un operatīvo instrumentu palīdzību, ņemot vērā minēto parādību globālo raksturu, un tai jābūt skaidri noteiktai tiesību aktos, ļaujot ES iedzīvotājiem pilnībā izmantot savas tiesības, tostarp tiesības apstrīdēt nesamērīgus vai neskaidrus noteikumus un likumu neatbilstīgu īstenošanu;

| 119. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpārbauda, cik lielā mērā ir iespējams panākt ES tiesiskā regulējuma izveidi krimināllietās; |
| --- | --- |

119.

uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpārbauda, cik lielā mērā ir iespējams panākt ES tiesiskā regulējuma izveidi krimināllietās;

| 120. | aicina ES atzīt no terorisma netieši cietušo personu cieņu, drosmi un ciešanas un uzsver, ka par prioritāti būtu jānosaka no terorisma cietušo personu tiesību aizstāvība un veicināšana un materiālas kompensācijas nodrošināšana; atzīst no terorisma netieši cietušo sieviešu ārkārtīgo neaizsargātību; |
| --- | --- |

120.

aicina ES atzīt no terorisma netieši cietušo personu cieņu, drosmi un ciešanas un uzsver, ka par prioritāti būtu jānosaka no terorisma cietušo personu tiesību aizstāvība un veicināšana un materiālas kompensācijas nodrošināšana; atzīst no terorisma netieši cietušo sieviešu ārkārtīgo neaizsargātību;

| 121. | aicina pieņemt vispusīgu tiesisko regulējumu, kas cietušajām personām ļautu saņemt pienācīgu aizsardzību un kompensāciju, proti, pieņemt projektu pamatlēmumam, ar ko tiktu grozīti spēkā esošie instrumenti par cietušo personu aizsardzību; uzskata, ka ir būtiski svarīgi izstrādāt kopīgu pieeju, kas ļautu konsekventi un pastiprināti reaģēt uz visu cietušo personu vajadzībām un tiesībām, nodrošinot to, ka pret cietušajiem izturas kā pret tādiem, nevis kā pret noziedzniekiem; |
| --- | --- |

121.

aicina pieņemt vispusīgu tiesisko regulējumu, kas cietušajām personām ļautu saņemt pienācīgu aizsardzību un kompensāciju, proti, pieņemt projektu pamatlēmumam, ar ko tiktu grozīti spēkā esošie instrumenti par cietušo personu aizsardzību; uzskata, ka ir būtiski svarīgi izstrādāt kopīgu pieeju, kas ļautu konsekventi un pastiprināti reaģēt uz visu cietušo personu vajadzībām un tiesībām, nodrošinot to, ka pret cietušajiem izturas kā pret tādiem, nevis kā pret noziedzniekiem;

| 122. | atzinīgi vērtē to, ka atbalsts noziegumu upuriem, tostarp sievietēm, kas cietušas no vardarbības un seksuālas uzmākšanās, ir viens no Zviedrijas prezidentūras prioritārajiem jautājumiem; mudina Padomi iekļaut Stokholmas programmā visaptverošu Eiropas stratēģiju vardarbības izskaušanai pret sievietēm, kurā būtu ietverti profilaktiskie pasākumi (piemēram, informētība par vīriešu iespējamo vardarbību pret sievietēm), politika upuru aizsardzībai, paredzot īpašu sadaļu par noziegumu upuru tiesībām, un atbalsta palielināšana noziegumu upuriem, jo īpaši jaunām meitenēm, kuras arvien vairāk kļūst par smagu noziegumu upuriem, kā arī konkrēti pasākumi, lai tiesu sistēma varētu vērsties pret noziegumu pastrādātājiem; aicina Spānijas prezidentūru savā darbības laikā pilnībā īstenot Stokholmas programmā noteikto rīcības plānu un katru mēnesi ziņot Parlamentam par panākto progresu; |
| --- | --- |

122.

atzinīgi vērtē to, ka atbalsts noziegumu upuriem, tostarp sievietēm, kas cietušas no vardarbības un seksuālas uzmākšanās, ir viens no Zviedrijas prezidentūras prioritārajiem jautājumiem; mudina Padomi iekļaut Stokholmas programmā visaptverošu Eiropas stratēģiju vardarbības izskaušanai pret sievietēm, kurā būtu ietverti profilaktiskie pasākumi (piemēram, informētība par vīriešu iespējamo vardarbību pret sievietēm), politika upuru aizsardzībai, paredzot īpašu sadaļu par noziegumu upuru tiesībām, un atbalsta palielināšana noziegumu upuriem, jo īpaši jaunām meitenēm, kuras arvien vairāk kļūst par smagu noziegumu upuriem, kā arī konkrēti pasākumi, lai tiesu sistēma varētu vērsties pret noziegumu pastrādātājiem; aicina Spānijas prezidentūru savā darbības laikā pilnībā īstenot Stokholmas programmā noteikto rīcības plānu un katru mēnesi ziņot Parlamentam par panākto progresu;

| 123. | uzskata, ka mērķis panākt drošu Eiropu ir likumīgs, un piekrīt, ka ir svarīgi nepārtraukti attīstīt un nostiprināt ES kopējo politiku cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību, nelegālo imigrāciju, cilvēku tirdzniecību un seksuālo izmantošanu; |
| --- | --- |

123.

uzskata, ka mērķis panākt drošu Eiropu ir likumīgs, un piekrīt, ka ir svarīgi nepārtraukti attīstīt un nostiprināt ES kopējo politiku cīņā pret terorismu, organizēto noziedzību, nelegālo imigrāciju, cilvēku tirdzniecību un seksuālo izmantošanu;

| 124. | aicina izstrādāt vispārēju Eiropas stratēģiju par cīņu pret organizēto noziedzību, apvienojot dalībvalstu, Eiropas iestāžu, specializēto ES aģentūru un informācijas apmaiņas tīklu centienus un resursus; uzsver, ka pašlaik organizētā ekonomiskā noziedzība, piemēram, tabakas kontrabanda, samazina ieņēmumus un vēl vairāk sarežģī jau tā nopietno budžeta situāciju daudzās ES dalībvalstīs, un aicina steidzami pieņemt efektīvus preventīvos pasākumus; |
| --- | --- |

124.

aicina izstrādāt vispārēju Eiropas stratēģiju par cīņu pret organizēto noziedzību, apvienojot dalībvalstu, Eiropas iestāžu, specializēto ES aģentūru un informācijas apmaiņas tīklu centienus un resursus; uzsver, ka pašlaik organizētā ekonomiskā noziedzība, piemēram, tabakas kontrabanda, samazina ieņēmumus un vēl vairāk sarežģī jau tā nopietno budžeta situāciju daudzās ES dalībvalstīs, un aicina steidzami pieņemt efektīvus preventīvos pasākumus;

| 125. | uzskata, ka turpmākā darbība pret organizēto noziedzību un terorismu vairāk jākoncentrē uz pamattiesību aizsardzību un tai jānodrošina pienācīga liecinieku aizstāvība, stimuli tiem, kuri sadarbojas teroristu tīklu iznīcināšanā, kā arī novēršanas un integrācijas politika, kura attiecas galvenokārt uz personām, kas ietilpt augsta riska kategorijās, par prioritāti jebkurā situācijā izvirzot ētiskus preventīvos pasākumus ekonomiskajā un sociālajā līmenī un kompensācijas un reparācijas pasākumus terorisma upuriem; |
| --- | --- |

125.

uzskata, ka turpmākā darbība pret organizēto noziedzību un terorismu vairāk jākoncentrē uz pamattiesību aizsardzību un tai jānodrošina pienācīga liecinieku aizstāvība, stimuli tiem, kuri sadarbojas teroristu tīklu iznīcināšanā, kā arī novēršanas un integrācijas politika, kura attiecas galvenokārt uz personām, kas ietilpt augsta riska kategorijās, par prioritāti jebkurā situācijā izvirzot ētiskus preventīvos pasākumus ekonomiskajā un sociālajā līmenī un kompensācijas un reparācijas pasākumus terorisma upuriem;

| 126. | uzskata, ka ES ir ārkārtīgi svarīgi veikt nopietnus pasākumus, lai cīnītos pret cilvēku tirdzniecību, jo tā pašlaik ir problēma, kas aizvien palielinās, un ka pret cilvēku tirdzniecību ir jācīnās gan ES, gan ārpus tās, turklāt visu pasākumu priekšlikumiem ir jāveic dzimumu aspektu analīze; uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm vajadzētu jo īpaši cīnīties pret pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības upuriem, ieviešot sodus, izveidojot izglītojošus pasākumus un rīkojot informētības veicināšanas kampaņas; uzskata, ka cilvēku tirdzniecība seksuāliem mērķiem sastāda lielāko daļu no šī nozieguma veida (saskaņā ar ANO datiem 79 %), tādēļ jāizskaidro un jāatzīst saistība starp pieprasījumu pēc šādu pakalpojumu pirkšanas un cilvēku tirdzniecību, jāatzīst arī tas, ka, kontrolējot pieprasījumu pēc seksuālu pakalpojumu pirkšanas, mazināsies cilvēku tirdzniecības apjoms; |
| --- | --- |

126.

uzskata, ka ES ir ārkārtīgi svarīgi veikt nopietnus pasākumus, lai cīnītos pret cilvēku tirdzniecību, jo tā pašlaik ir problēma, kas aizvien palielinās, un ka pret cilvēku tirdzniecību ir jācīnās gan ES, gan ārpus tās, turklāt visu pasākumu priekšlikumiem ir jāveic dzimumu aspektu analīze; uzskata, ka ES un tās dalībvalstīm vajadzētu jo īpaši cīnīties pret pieprasījumu pēc cilvēku tirdzniecības upuriem, ieviešot sodus, izveidojot izglītojošus pasākumus un rīkojot informētības veicināšanas kampaņas; uzskata, ka cilvēku tirdzniecība seksuāliem mērķiem sastāda lielāko daļu no šī nozieguma veida (saskaņā ar ANO datiem 79 %), tādēļ jāizskaidro un jāatzīst saistība starp pieprasījumu pēc šādu pakalpojumu pirkšanas un cilvēku tirdzniecību, jāatzīst arī tas, ka, kontrolējot pieprasījumu pēc seksuālu pakalpojumu pirkšanas, mazināsies cilvēku tirdzniecības apjoms;

| 127. | aicina veicināt pārredzamību un integritāti un aktīvāk cīnīties pret korupciju, balstoties uz plānu ar konkrētiem mērķiem un periodisku dalībvalstu veikto pretkorupcijas pasākumu novērtēšanu, īpašu uzmanību pievēršot tādu instrumentu īstenošanai, ko izveidojusi ES un kas paredzēti tieši pārrobežu korupcijas apkarošanai; aicina arī izveidot visaptverošu pretkorupcijas politiku un periodiski pārskatīt tās īstenošanu; |
| --- | --- |

127.

aicina veicināt pārredzamību un integritāti un aktīvāk cīnīties pret korupciju, balstoties uz plānu ar konkrētiem mērķiem un periodisku dalībvalstu veikto pretkorupcijas pasākumu novērtēšanu, īpašu uzmanību pievēršot tādu instrumentu īstenošanai, ko izveidojusi ES un kas paredzēti tieši pārrobežu korupcijas apkarošanai; aicina arī izveidot visaptverošu pretkorupcijas politiku un periodiski pārskatīt tās īstenošanu;

| 128. | pieprasa aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības pretkorupcijas un integritātes pārraudzību, kā arī pilsoņu iesaistīšanos pret korupciju, ne tikai uzsākot politiskas apspriedes un nodibinot tiešus saziņas kanālus, bet arī piešķirot resursus un izveidojot programmas, lai nodrošinātu, ka pilsoņi var viegli izmantot viņiem sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

128.

pieprasa aktīvi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības pretkorupcijas un integritātes pārraudzību, kā arī pilsoņu iesaistīšanos pret korupciju, ne tikai uzsākot politiskas apspriedes un nodibinot tiešus saziņas kanālus, bet arī piešķirot resursus un izveidojot programmas, lai nodrošinātu, ka pilsoņi var viegli izmantot viņiem sniegtās iespējas;

| 129. | uzsver to, ka palielinās identitātes zādzību skaits un mudina izveidot visaptverošu ES stratēģiju kibernoziedzības apkarošanai šajā jomā, izstrādājot to sadarbībā ar interneta pakalpojumu sniedzēju un lietotāju organizācijām, kā arī izveidot ES palīdzības dienestu, kas sniegtu palīdzību cilvēkiem, kas cietuši no identitātes zādzības vai krāpšanās ar identitāti; |
| --- | --- |

129.

uzsver to, ka palielinās identitātes zādzību skaits un mudina izveidot visaptverošu ES stratēģiju kibernoziedzības apkarošanai šajā jomā, izstrādājot to sadarbībā ar interneta pakalpojumu sniedzēju un lietotāju organizācijām, kā arī izveidot ES palīdzības dienestu, kas sniegtu palīdzību cilvēkiem, kas cietuši no identitātes zādzības vai krāpšanās ar identitāti;

| 130. | aicina precizēt noteikumus par piekritību un tiesisko regulējumu attiecībā uz kibertelpu, lai veicinātu pārrobežu izmeklēšanu un sadarbības nolīgumus starp tiesībaizsardzības iestādēm un operatoriem, it īpaši apkarojot bērnu pornogrāfiju internetā; |
| --- | --- |

130.

aicina precizēt noteikumus par piekritību un tiesisko regulējumu attiecībā uz kibertelpu, lai veicinātu pārrobežu izmeklēšanu un sadarbības nolīgumus starp tiesībaizsardzības iestādēm un operatoriem, it īpaši apkarojot bērnu pornogrāfiju internetā;

| 131. | pieprasa efektīvāku un uz rezultātiem orientētāku politiku, lai plašāk īstenotu policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, sistemātiskāk iesaistot izmeklēšanā Eiropolu un Eurojust, it īpaši lietās, kas saistītas ar organizēto noziedzību, krāpšanu, korupciju un citiem smagiem noziegumiem, kas apdraud ES iedzīvotāju drošību un finanšu intereses; |
| --- | --- |

131.

pieprasa efektīvāku un uz rezultātiem orientētāku politiku, lai plašāk īstenotu policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, sistemātiskāk iesaistot izmeklēšanā Eiropolu un Eurojust, it īpaši lietās, kas saistītas ar organizēto noziedzību, krāpšanu, korupciju un citiem smagiem noziegumiem, kas apdraud ES iedzīvotāju drošību un finanšu intereses;

| 132. | aicina katru gadu publicēt visaptverošu ziņojumu par noziedzību Eiropas Savienībā, tajā ietverot ziņojumus par specifiskām jomām, piemēram, novērtējumu par organizētās noziedzības draudiem un Eurojust ikgadējo ziņojumu, un uzsver nepieciešamību īstenot starpnozaru pieeju un visaptverošu stratēģiju, lai novērstu tādus nozieguma veidus kā cilvēku tirdzniecība un kibernoziedzība un cīnītos ar tiem; |
| --- | --- |

132.

aicina katru gadu publicēt visaptverošu ziņojumu par noziedzību Eiropas Savienībā, tajā ietverot ziņojumus par specifiskām jomām, piemēram, novērtējumu par organizētās noziedzības draudiem un Eurojust ikgadējo ziņojumu, un uzsver nepieciešamību īstenot starpnozaru pieeju un visaptverošu stratēģiju, lai novērstu tādus nozieguma veidus kā cilvēku tirdzniecība un kibernoziedzība un cīnītos ar tiem;

| 133. | aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties, lai apmainītos ar labas prakses piemēriem un gūtajām atziņām pretradikalizācijas politikas jomā; šajā sakarībā uzskata, ka pašvaldību un reģionālajām iestādēm ir vislabākās iespējas dalīties labas prakses piemēros saistībā ar cīņu pret radikalizāciju un polarizāciju un tādēļ aicina iesaistīt tās pretterorisma stratēģiju izstrādē; |
| --- | --- |

133.

aicina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties, lai apmainītos ar labas prakses piemēriem un gūtajām atziņām pretradikalizācijas politikas jomā; šajā sakarībā uzskata, ka pašvaldību un reģionālajām iestādēm ir vislabākās iespējas dalīties labas prakses piemēros saistībā ar cīņu pret radikalizāciju un polarizāciju un tādēļ aicina iesaistīt tās pretterorisma stratēģiju izstrādē;

| 134. | aicina veicināt policijas sadarbību starp dalībvalstīm, izmantojot savstarpējas zināšanas un uzticēšanos, kopīgas apmācības, kopīgu policijas sadarbības vienību izveidi un studentu apmaiņas programmu sadarbībā ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL); |
| --- | --- |

134.

aicina veicināt policijas sadarbību starp dalībvalstīm, izmantojot savstarpējas zināšanas un uzticēšanos, kopīgas apmācības, kopīgu policijas sadarbības vienību izveidi un studentu apmaiņas programmu sadarbībā ar Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL);

| 135. | aicina Komisiju un Eiropadomi nekavējoties mainīt juridisko situāciju, kas radusies pēc tam, kad Eiropas Kopienu Tiesa pieņēma spriedumus lietās par melnajiem sarakstiem, īpaši Kadi lietā (12), un, to darot, pilnībā ievērot iesaistīto pamattiesības, tostarp tiesības uz pienācīgu lietas izskatīšanu un tiesības saņemt kompensāciju; |
| --- | --- |

135.

aicina Komisiju un Eiropadomi nekavējoties mainīt juridisko situāciju, kas radusies pēc tam, kad Eiropas Kopienu Tiesa pieņēma spriedumus lietās par melnajiem sarakstiem, īpaši Kadi lietā (12), un, to darot, pilnībā ievērot iesaistīto pamattiesības, tostarp tiesības uz pienācīgu lietas izskatīšanu un tiesības saņemt kompensāciju;

| 136. | aicina pastiprināt Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS), lai būtu iespējams novērst atkārtotu noziegumu izdarīšanu citās dalībvalstīs, īpaši tad, ja runa ir par noziegumiem pret bērniem; |
| --- | --- |

136.

aicina pastiprināt Eiropas sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS), lai būtu iespējams novērst atkārtotu noziegumu izdarīšanu citās dalībvalstīs, īpaši tad, ja runa ir par noziegumiem pret bērniem;

| 137. | it īpaši aicina Komisiju uzsākt diskusijas un apspriedes ar ieinteresētajām pusēm, ieskaitot pilsonisko sabiedrību, par visiem aspektiem, kas saistīti ar Eiropas prokuratūru, lai apkarotu noziegumus, kas ietekmē ES finanšu intereses, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pantā; |
| --- | --- |

137.

it īpaši aicina Komisiju uzsākt diskusijas un apspriedes ar ieinteresētajām pusēm, ieskaitot pilsonisko sabiedrību, par visiem aspektiem, kas saistīti ar Eiropas prokuratūru, lai apkarotu noziegumus, kas ietekmē ES finanšu intereses, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 86. pantā;

| 138. | uzsver vajadzību izstrādāt visaptverošu Eiropas drošības stratēģiju, pamatojoties uz dalībvalstu sagatavotajiem drošības plāniem, ciešākas solidaritātes principa ievērošanu un ES aģentūru, tīklu un informācijas apmaiņas pievienotās vērtības objektīvu novērtēšanu; pauž apņēmību kopā ar dalībvalstu parlamentiem cieši uzraudzīt visas darbības, kuras Padome veic saistībā ar operatīvo sadarbību ES iekšējās drošības jomā; |
| --- | --- |

138.

uzsver vajadzību izstrādāt visaptverošu Eiropas drošības stratēģiju, pamatojoties uz dalībvalstu sagatavotajiem drošības plāniem, ciešākas solidaritātes principa ievērošanu un ES aģentūru, tīklu un informācijas apmaiņas pievienotās vērtības objektīvu novērtēšanu; pauž apņēmību kopā ar dalībvalstu parlamentiem cieši uzraudzīt visas darbības, kuras Padome veic saistībā ar operatīvo sadarbību ES iekšējās drošības jomā;

| 139. | mudina Padomi un Komisiju izveidot drošības stratēģiju, kas aptvertu gan starptautiskās organizētās noziedzības un terorisma iekšējos, gan ārējos aspektus; uzstāj uz to, ka ES ir jāpieņem integrētāka pieeja Eiropas drošības un aizsardzības politikai un tieslietām un iekšlietām; |
| --- | --- |

139.

mudina Padomi un Komisiju izveidot drošības stratēģiju, kas aptvertu gan starptautiskās organizētās noziedzības un terorisma iekšējos, gan ārējos aspektus; uzstāj uz to, ka ES ir jāpieņem integrētāka pieeja Eiropas drošības un aizsardzības politikai un tieslietām un iekšlietām;

| 140. | aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis novērtēt un pārskatīt pašreizējos starptautiskos, Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktus un politiku attiecībā uz narkotikām un veicināt ļaunuma samazināšanas, novēršanas un atveseļošanās politiku, jo īpaši saistībā ar konferencēm, kas par šiem jautājumiem notiek ANO līmenī; |
| --- | --- |

140.

aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis novērtēt un pārskatīt pašreizējos starptautiskos, Eiropas Savienības un dalībvalstu tiesību aktus un politiku attiecībā uz narkotikām un veicināt ļaunuma samazināšanas, novēršanas un atveseļošanās politiku, jo īpaši saistībā ar konferencēm, kas par šiem jautājumiem notiek ANO līmenī;

Operatīvās iestādes un aģentūras un tehniskie līdzekļi

| 141. | piešķir lielu nozīmi Eurojust un Eiropola nostiprināšanai un apņemas kopā ar dalībvalstu parlamentiem pilnībā piedalīties šo iestāžu darbības noteikšanā, novērtēšanā un uzraudzībā, it īpaši, lai izpētītu iespējas pavirzīt uz priekšu Eiropas prokuratūras izveidi; |
| --- | --- |

141.

piešķir lielu nozīmi Eurojust un Eiropola nostiprināšanai un apņemas kopā ar dalībvalstu parlamentiem pilnībā piedalīties šo iestāžu darbības noteikšanā, novērtēšanā un uzraudzībā, it īpaši, lai izpētītu iespējas pavirzīt uz priekšu Eiropas prokuratūras izveidi;

| 142. | konstatē, ka jāturpina un pat jāpastiprina centieni apkarot finanšu un ekonomiskos noziegumus; šajā sakarībā konstatē, ka ir īpaši svarīgi aizsargāt eiro, kas ir Eiropas Savienības simbols; norāda, ka naudas viltošanas apkarošanai, kā arī Perikla programmas konsolidēšanai un nostiprināšanai vajadzētu būt Eiropas Savienības galvenajiem mērķiem; |
| --- | --- |

142.

konstatē, ka jāturpina un pat jāpastiprina centieni apkarot finanšu un ekonomiskos noziegumus; šajā sakarībā konstatē, ka ir īpaši svarīgi aizsargāt eiro, kas ir Eiropas Savienības simbols; norāda, ka naudas viltošanas apkarošanai, kā arī Perikla programmas konsolidēšanai un nostiprināšanai vajadzētu būt Eiropas Savienības galvenajiem mērķiem;

| 143. | aicina pārskatīt Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (13), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (15) 13. pantu; |
| --- | --- |

143.

aicina pārskatīt Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (13), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (15) 13. pantu;

| 144. | aicina nodrošināt ciešāku un padziļinātāku sadarbību starp dalībvalstu pārvaldi, Eiropas aģentūrām un kopējās darbības grupām, izmantojot specializētus tīklus (piemēram, Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II), vīzu informācijas sistēmu (VIS), Muitas informācijas sistēmu, EURODAC - pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēma, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju - un juridiskos tīklus), kā arī specifisku sadarbību starp izmeklēšanas un policijas dienestiem dalībvalstu un Eiropas līmenī, lai cīnītos pret terorismu un organizēto noziedzību; uzskata, ka efektīvākai Eiropas policijas iestāžu sadarbībai vajadzētu nodrošināt trešās valstis un Eiropas Savienības dalībvalstis ar piemērotiem aizsardzības mehānismiem un garantēt personas datu aizsardzību pienācīgā līmenī; |
| --- | --- |

144.

aicina nodrošināt ciešāku un padziļinātāku sadarbību starp dalībvalstu pārvaldi, Eiropas aģentūrām un kopējās darbības grupām, izmantojot specializētus tīklus (piemēram, Šengenas Informācijas sistēmu II (SIS II), vīzu informācijas sistēmu (VIS), Muitas informācijas sistēmu, EURODAC - pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēma, lai efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju - un juridiskos tīklus), kā arī specifisku sadarbību starp izmeklēšanas un policijas dienestiem dalībvalstu un Eiropas līmenī, lai cīnītos pret terorismu un organizēto noziedzību; uzskata, ka efektīvākai Eiropas policijas iestāžu sadarbībai vajadzētu nodrošināt trešās valstis un Eiropas Savienības dalībvalstis ar piemērotiem aizsardzības mehānismiem un garantēt personas datu aizsardzību pienācīgā līmenī;

| 145. | pauž nožēlu par progresa trūkumu Šengenas informācijas sistēmas uzlabotā II līmeņa (SIS II) un jaunizveidotās Vīzu informācijas sistēmas (VIS) ieviešanā un mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pastiprināti visi attiecīgajos līmeņos veicamie sagatavošanās darbi, lai nepieļautu turpmākus kavējumus; |
| --- | --- |

145.

pauž nožēlu par progresa trūkumu Šengenas informācijas sistēmas uzlabotā II līmeņa (SIS II) un jaunizveidotās Vīzu informācijas sistēmas (VIS) ieviešanā un mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pastiprināti visi attiecīgajos līmeņos veicamie sagatavošanās darbi, lai nepieļautu turpmākus kavējumus;

| 146. | uzsver nepieciešamību izveidot efektīvu, ilgtspējīgu un drošu administratīvo kārtību tādām lielākajām Eiropas IT sistēmām kā SIS II, VIS un Eurodac, tā nodrošinot, ka pilnībā tiek ievēroti visi noteikumi, kas attiecas uz šādām sistēmām un ir saistīti ar piekļuves mērķiem un tiesībām, kā arī visi drošības un datu aizsardzības noteikumi; šajā sakarībā uzsver, ka ir būtiski svarīgi, lai ES būtu visaptverošs un vienots personas datu aizsardzības noteikumu kopums; |
| --- | --- |

146.

uzsver nepieciešamību izveidot efektīvu, ilgtspējīgu un drošu administratīvo kārtību tādām lielākajām Eiropas IT sistēmām kā SIS II, VIS un Eurodac, tā nodrošinot, ka pilnībā tiek ievēroti visi noteikumi, kas attiecas uz šādām sistēmām un ir saistīti ar piekļuves mērķiem un tiesībām, kā arī visi drošības un datu aizsardzības noteikumi; šajā sakarībā uzsver, ka ir būtiski svarīgi, lai ES būtu visaptverošs un vienots personas datu aizsardzības noteikumu kopums;

| 147. | atgādina, ka dažās jomās aģentūru dibināšana ir bijusi ļoti lietderīga attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi, piemēram, to var teikt par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras, Eurojust, Eiropola, Frontex un Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidi; uzskata, ka, ņemot vērā to, ka Šengenas līgums ir brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamats, ir būtiski izveidot Eiropas aģentūru šajā jomā nozīmīgu informācijas sistēmu — SIS II, VIS un Eurodac — pārvaldīšanai, jo šāds risinājums ir visuzticamākais; |
| --- | --- |

147.

atgādina, ka dažās jomās aģentūru dibināšana ir bijusi ļoti lietderīga attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi, piemēram, to var teikt par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras, Eurojust, Eiropola, Frontex un Eiropas Patvēruma atbalsta biroja izveidi; uzskata, ka, ņemot vērā to, ka Šengenas līgums ir brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamats, ir būtiski izveidot Eiropas aģentūru šajā jomā nozīmīgu informācijas sistēmu — SIS II, VIS un Eurodac — pārvaldīšanai, jo šāds risinājums ir visuzticamākais;

| 148. | pauž nožēlu par to, ka Lisabonas līgums stāsies spēkā, kad Padome un Komisija vēl nebūs pienācīgi sagatavojušas pasākumus, kas vajadzīgi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) “jaunam sākumam”; norāda, ka atšķirībā no EDAP jomā paveiktā, it īpaši attiecībā uz Ārējās darbības dienestu, nav veikti sagatavošanas darbi, lai īstenotu juridisko pamatu pārredzamībai (LESD 15. pants), datu aizsardzībai (LESD 16. pants) un nediskriminācijai (LESD 18. pants), un ka šāda stāvokļa rezultāts būs ilgs juridiskas nenoteiktības posms, kas īpaši ietekmēs BDTT; aicina Komisiju, ņemot vērā iepriekšminēto un atsaucoties uz LESD 265. pantu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru līdz 2010. gada 1. septembrim iesniegt šādus dokumentus:






  — | likumdošanas priekšlikumu pamata tiesību aktam par Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu iesaistīšanu BDTT politikas un Eiropas līmenī iesaistīto aģentūru (ieskaitot Šengenas iestādes, Eiropolu, Eirojust, Frontex un Eiropas Patvēruma atbalsta biroja) novērtēšanā; |
| --- | --- | --- |

148.

pauž nožēlu par to, ka Lisabonas līgums stāsies spēkā, kad Padome un Komisija vēl nebūs pienācīgi sagatavojušas pasākumus, kas vajadzīgi brīvības, drošības un tiesiskuma telpas (BDTT) “jaunam sākumam”; norāda, ka atšķirībā no EDAP jomā paveiktā, it īpaši attiecībā uz Ārējās darbības dienestu, nav veikti sagatavošanas darbi, lai īstenotu juridisko pamatu pārredzamībai (LESD 15. pants), datu aizsardzībai (LESD 16. pants) un nediskriminācijai (LESD 18. pants), un ka šāda stāvokļa rezultāts būs ilgs juridiskas nenoteiktības posms, kas īpaši ietekmēs BDTT; aicina Komisiju, ņemot vērā iepriekšminēto un atsaucoties uz LESD 265. pantu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru līdz 2010. gada 1. septembrim iesniegt šādus dokumentus:

—

likumdošanas priekšlikumu pamata tiesību aktam par Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu iesaistīšanu BDTT politikas un Eiropas līmenī iesaistīto aģentūru (ieskaitot Šengenas iestādes, Eiropolu, Eirojust, Frontex un Eiropas Patvēruma atbalsta biroja) novērtēšanā;

| — | pārskatītu Pamattiesību aģentūras mandātu, citstarp aptverot tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās; |
| --- | --- |

—

pārskatītu Pamattiesību aģentūras mandātu, citstarp aptverot tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās;

| — | likumdošanas priekšlikumu par LESD 16. panta un LES 39. panta īstenošanu, it īpaši attiecībā uz datu aizsardzību gadījumos, kas saistīti ar drošības jautājumiem, un vienlaikus paplašināt darbības jomu Regulai (EK) Nr. 45/2001 attiecībā uz datu aizsardzību ES iestādēs; |
| --- | --- |

—

likumdošanas priekšlikumu par LESD 16. panta un LES 39. panta īstenošanu, it īpaši attiecībā uz datu aizsardzību gadījumos, kas saistīti ar drošības jautājumiem, un vienlaikus paplašināt darbības jomu Regulai (EK) Nr. 45/2001 attiecībā uz datu aizsardzību ES iestādēs;

| — | pārskatītu Eiropola un Eirojust tiesisko regulējumu, lai pielāgotos jaunajam ES tiesiskajam regulējumam; |
| --- | --- |

—

pārskatītu Eiropola un Eirojust tiesisko regulējumu, lai pielāgotos jaunajam ES tiesiskajam regulējumam;

Neatliekami jautājumi

| 149. | aicina Komisiju ierosināt konsolidāciju aptuveni 1200 dažādiem pasākumiem, kuri kopš 1993. gada pieņemti saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, lai ieviestu saskaņotību šajā politikas jomā, taču ņemot vērā Eiropas Savienības jaunos uzdevumus un lomu, kā arī jauno tiesisko regulējumu, kuru paredz Lisabonas līgums, sākot ar jomām, kas noteiktas par prioritārām nolīgumā ar Eiropas Parlamentu; atgādina Komisijai, ka Parlaments šīs saistības novērtēs gaidāmajās komisāru uzklausīšanās; tādēļ aicina Komisiju katrā konkrētā gadījumā skaidri norādīt, kādus priekšlikumus tā plāno kodificēt vai pārstrādāt, un patur tiesības pilnībā izmantot savas pilnvaras grozīt tiesību aktus; uzskata, ka jaunajam BDTT tiesiskajam regulējumam ir jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar vajadzību pēc nepārtrauktības vai konsolidācijas tādiem tiesību aktiem, kas tika veidoti būtiski atšķirīgā konstitucionālajā sistēmā; |
| --- | --- |

149.

aicina Komisiju ierosināt konsolidāciju aptuveni 1200 dažādiem pasākumiem, kuri kopš 1993. gada pieņemti saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, lai ieviestu saskaņotību šajā politikas jomā, taču ņemot vērā Eiropas Savienības jaunos uzdevumus un lomu, kā arī jauno tiesisko regulējumu, kuru paredz Lisabonas līgums, sākot ar jomām, kas noteiktas par prioritārām nolīgumā ar Eiropas Parlamentu; atgādina Komisijai, ka Parlaments šīs saistības novērtēs gaidāmajās komisāru uzklausīšanās; tādēļ aicina Komisiju katrā konkrētā gadījumā skaidri norādīt, kādus priekšlikumus tā plāno kodificēt vai pārstrādāt, un patur tiesības pilnībā izmantot savas pilnvaras grozīt tiesību aktus; uzskata, ka jaunajam BDTT tiesiskajam regulējumam ir jāpiešķir prioritāte salīdzinājumā ar vajadzību pēc nepārtrauktības vai konsolidācijas tādiem tiesību aktiem, kas tika veidoti būtiski atšķirīgā konstitucionālajā sistēmā;

| 150. | uzsver, ka, it īpaši attiecībā uz likumdošanas priekšlikumiem par BDTT, lēmumu pieņemšanas procesam, sākot no Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienās, vajadzētu būt pārredzamam un atbilstošam noteikumiem par:






  — | astoņu nedēļu periodu, kura laikā valstu parlamenti var pārbaudīt atbilstību subsidiaritātes kritērijam, |
| --- | --- | --- |

150.

uzsver, ka, it īpaši attiecībā uz likumdošanas priekšlikumiem par BDTT, lēmumu pieņemšanas procesam, sākot no Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienās, vajadzētu būt pārredzamam un atbilstošam noteikumiem par:

—

astoņu nedēļu periodu, kura laikā valstu parlamenti var pārbaudīt atbilstību subsidiaritātes kritērijam,

| — | īpašajiem noteikumiem par līdzdalību vai izņēmumiem, kas paredzēti dažām valstīm (Apvienotajai Karalistei, Īrijai un Dānijai), |
| --- | --- |

—

īpašajiem noteikumiem par līdzdalību vai izņēmumiem, kas paredzēti dažām valstīm (Apvienotajai Karalistei, Īrijai un Dānijai),

| — | un noteikumiem par jaunajām deleģētajām pilnvarām (LESD 290. pants) un īstenošanas pasākumiem, kas paredzēti LESD 291. pantā, bet kam pašlaik vēl nav juridiskā pamata; |
| --- | --- |

—

un noteikumiem par jaunajām deleģētajām pilnvarām (LESD 290. pants) un īstenošanas pasākumiem, kas paredzēti LESD 291. pantā, bet kam pašlaik vēl nav juridiskā pamata;

uzskata, ka gadījumos, kad likumdošanas procedūra sākta saskaņā ar Nicas līgumu, kas paredz tikai apspriešanos ar Parlamentu, kā tas ir attiecībā uz daudzām brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomām, un kad ir sniegts Parlamenta atzinums, likumdošanas procedūra jāsāk no jauna ar pirmo lasījumu, ievērojot Lisabonas līgumu, lai dotu Parlamentam iespēju paust savus viedokļus atbilstīgi tā prerogatīvām;

| 151. | uzsver, ka atšķirībā no prezidentvalsts sagatavotajā Stokholmas programmas projektā paustā viedokļa gadījumos, kad tiek skartas pamattiesības, ES ārpolitikai ir jāatbilst ES iekšējam tiesiskajam regulējumam, bet ne otrādi; aicina Parlamentu nekavējoties informēt par plānotām vai iesāktām sarunām par starptautiskiem nolīgumiem, kuri ietekmē BDTT, it īpaši tādiem, kas pamatojas uz pašreizējā ES līguma 24. un 38. pantu; uzskata, ka īpaša prioritāte ir jāpiešķir tam, lai pirms nākamā ES un ASV samita formulētu saskaņotu kopēju stratēģiju turpmākajām attiecībām ar ASV saistībā ar BDTT, it īpaši attiecībā uz šādu nolīgumu noslēgšanu:






  — | par agrāko “Kopienas ceļu” ESTA vīzu režīma atcelšanas nolīgumā, |
| --- | --- | --- |

151.

uzsver, ka atšķirībā no prezidentvalsts sagatavotajā Stokholmas programmas projektā paustā viedokļa gadījumos, kad tiek skartas pamattiesības, ES ārpolitikai ir jāatbilst ES iekšējam tiesiskajam regulējumam, bet ne otrādi; aicina Parlamentu nekavējoties informēt par plānotām vai iesāktām sarunām par starptautiskiem nolīgumiem, kuri ietekmē BDTT, it īpaši tādiem, kas pamatojas uz pašreizējā ES līguma 24. un 38. pantu; uzskata, ka īpaša prioritāte ir jāpiešķir tam, lai pirms nākamā ES un ASV samita formulētu saskaņotu kopēju stratēģiju turpmākajām attiecībām ar ASV saistībā ar BDTT, it īpaši attiecībā uz šādu nolīgumu noslēgšanu:

—

par agrāko “Kopienas ceļu” ESTA vīzu režīma atcelšanas nolīgumā,

| — | par ES un ASV pasažieru vārdu reģistra nolīgumu, |
| --- | --- |

—

par ES un ASV pasažieru vārdu reģistra nolīgumu,

| — | par ES un ASV nolīgumu par piekļuvi finanšu datiem (SWIFT), pienācīgi ņemot vērā ES un ASV nolīgumus par savstarpējo juridisko palīdzību un izdošanu, |
| --- | --- |

—

par ES un ASV nolīgumu par piekļuvi finanšu datiem (SWIFT), pienācīgi ņemot vērā ES un ASV nolīgumus par savstarpējo juridisko palīdzību un izdošanu,

| — | par ES un ASV sistēmu tādu datu aizsardzībai, kuru apmaiņa veikta saistībā ar drošības mērķiem; |
| --- | --- |

—

par ES un ASV sistēmu tādu datu aizsardzībai, kuru apmaiņa veikta saistībā ar drošības mērķiem;

| 152. | aicina Komisiju vienkāršot un darīt pieejamākas finansēšanas programmas, kas izstrādātas, lai atbalstītu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi; tādēļ uzsver vajadzību, gatavojot jaunos finanšu plānus, ievērot solidaritāti finanšu jautājumos; |
| --- | --- |

152.

aicina Komisiju vienkāršot un darīt pieejamākas finansēšanas programmas, kas izstrādātas, lai atbalstītu brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi; tādēļ uzsver vajadzību, gatavojot jaunos finanšu plānus, ievērot solidaritāti finanšu jautājumos;

| 153. | patur tiesības nākt klajā ar konkrētiem ierosinājumiem attiecībā uz likumdošanas programmu, kad notiks apspriešanās ar Parlamentu; |
| --- | --- |

153.

patur tiesības nākt klajā ar konkrētiem ierosinājumiem attiecībā uz likumdošanas programmu, kad notiks apspriešanās ar Parlamentu;

| 154. | aicina līdz 2012. gada sākumam veikt Stokholmas programmas termiņa vidusposma pārskatīšanu un novērtēšanu; |
| --- | --- |

154.

aicina līdz 2012. gada sākumam veikt Stokholmas programmas termiņa vidusposma pārskatīšanu un novērtēšanu;

*

* *

| 155. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

155.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 267, 14.10.1991., 33. lpp.

(2)  OV C 273 E, 14.11.2003., 99. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0352.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0386.

(5)  Ievērojot LESD 36. protokola par pārejas noteikumiem 10. pantu un LESD 276. pantu.

(6)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(7)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 864/2007 par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II) (OV L 199, 31.7.2007., 40. lpp.).

(9)  Padomes 2000. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.).

(10)  Padomes 2001. gada 28. maija Regula (EK) Nr. 1206/2001 par sadarbību starp dalībvalstu tiesām pierādījumu iegūšanā civillietās un komerclietās (OV L 174, 27.6.2001., 1. lpp.)

(11)  OV L 327, 5.12.2008., 27. lpp.

(12)  Apvienotās lietas Nr. C-402/05 P un C-415/05 P, Kadi un Al Barakaat International Foundation pret Padomi un Komisiju [2008] ECR I-6351.

(13)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(14)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(15)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/35

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisEiropas un Vidusjūras reģiona ekonomiskās un tirdzniecības partnerattiecības

P7_TA(2009)0091

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām pirms astotās Euromed tirdzniecības ministru konferences Briselē 2009. gada 9. decembrī

2010/C 285 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 1995. gada 27. un 28. novembra Barselonas deklarāciju, ko pieņēma pirmajā Euromed ministru konferencēar kuru izveidoja partnerattiecības starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm,

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 11. marta paziņojumu “Plašāka Eiropa – kaimiņattiecības: jauna sistēma attiecībām ar austrumu un dienvidu kaimiņvalstīm” (COM(2003)0104), Parlamenta 2004. gada 12. maija Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) stratēģijas dokumentu (COM(2004)0373), Parlamenta 2004. gada 9. decembra paziņojumu Padomei par Komisijas priekšlikumiem rīcības plāniem saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) (COM(2004)0795), rīcības plānus attiecībā uz Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Palestīniešu pašpārvaldi, Tunisiju un Libānu, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (1),

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisiju (2), Izraēlu (3), Maroku (4), Jordāniju (5), Ēģipti (6), Libānu (7) un Alžīriju (8), no otras puses, un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PAO) (Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām) (9),

ņemot vērā EK un Turcijas Asociācijas padomes 1995. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 1/95 par muitas savienības pēdējā posma ieviešanu (10),

ņemot vērā brīvās tirdzniecības nolīgumu, dēvētu arī par Agadiras nolīgumu, ko 2004. gada 25. februārī parakstīja Jordānija, Ēģipte, Tunisija un Maroka,

ņemot vērā pēc Barselonas procesa sākšanas notikušo Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferences un sektorālās ministru konferences secinājumus un jo īpaši 2007. gada 21. oktobrī Lisabonā notikušās sestās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru tirdzniecības konferences secinājumus, un 2008. gada 2. jūlijā Marseļā notikušās septītās Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ministru konferences secinājumus,

ņemot vērā 2008. gada 13. jūlija Parīzes Vidusjūras Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmi, ar ko izveidoja Savienību Vidusjūrai,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu, ko sagatavoja Mančestras Universitātes Attīstības politikas un pārvaldības institūts,

ņemot vērā 2009. gada 18. un 19. oktobrī Aleksandrijā notikušās Ekonomikas un sociālo lietu padomju un līdzīgu institūciju Euromed augstākā līmeņa sanāksmes nobeiguma deklarāciju,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstāko par tirdzniecību atbildīgo amatpersonu sanāksmi, kas notika 2009. gada 11. novembrī Briselē,

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par ES politiku attiecībā uz Vidusjūras reģiona valstīm, jo īpaši 2007. gada 15. marta rezolūciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu brīvās tirdzniecības zonas izveidi (11) un 2009. gada 19. februāra rezolūciju par Barselonas procesu — Vidusjūras reģiona valstu savienību (12),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ar 1995. gada Barselonas konferenci tika sākts ļoti tālejošs projekts, proti, jaunas un ciešākas politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras saiknes izveide starp Vidusjūras piekrastes dienvidu un ziemeļu reģiona valstīm, un tā kā šis projekts joprojām ir tālu no tā pabeigšanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar 1995. gada Barselonas konferenci tika sākts ļoti tālejošs projekts, proti, jaunas un ciešākas politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras saiknes izveide starp Vidusjūras piekrastes dienvidu un ziemeļu reģiona valstīm, un tā kā šis projekts joprojām ir tālu no tā pabeigšanas;

| B. | tā kā joprojām notiek Savienības Vidusjūrai izveides process, kam ar konkrētu un redzamu projektu palīdzību ir no jauna jāaktivizē Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas process; tā kā Gazas joslā notiekošā konflikta dēļ laikposmā no 2009. gada janvāra līdz jūlijam netika rīkota neviena Euromed sanāksme; |
| --- | --- |

B.

tā kā joprojām notiek Savienības Vidusjūrai izveides process, kam ar konkrētu un redzamu projektu palīdzību ir no jauna jāaktivizē Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas process; tā kā Gazas joslā notiekošā konflikta dēļ laikposmā no 2009. gada janvāra līdz jūlijam netika rīkota neviena Euromed sanāksme;

| C. | tā kā Euromed ārlietu ministru sanāksmi, ko bija paredzēts rīkot 2009. gada 24. un 25. novembrī Stambulā, nācās atlikt, jo arābu valstis to boikotēja, protestējot pret Izraēlas nostāju Tuvo Austrumu miera procesā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Euromed ārlietu ministru sanāksmi, ko bija paredzēts rīkot 2009. gada 24. un 25. novembrī Stambulā, nācās atlikt, jo arābu valstis to boikotēja, protestējot pret Izraēlas nostāju Tuvo Austrumu miera procesā;

| D. | tā kā ES ir parakstījusi asociācijas nolīgumus ar visām partnervalstīm no Vidusjūras dienvidu reģiona, izņemot Sīriju un Lībiju; tā kā sarunas ar Sīriju par asociācijas nolīgumu ir noslēgtas, taču Sīrija ir atlikusi tā parakstīšanu, un tā kā Komisija ir sākusi sarunas ar Lībiju; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ir parakstījusi asociācijas nolīgumus ar visām partnervalstīm no Vidusjūras dienvidu reģiona, izņemot Sīriju un Lībiju; tā kā sarunas ar Sīriju par asociācijas nolīgumu ir noslēgtas, taču Sīrija ir atlikusi tā parakstīšanu, un tā kā Komisija ir sākusi sarunas ar Lībiju;

| E. | tā kā divpusējā pieeja, kas ir jebkura šāda procesa elements un attiecīgo valstu īpašo kultūras, sociālo, ekonomisko un politisko atšķirību rezultāts, būtu jāīsteno un jāatbalsta, pieņemot globālāku redzējumu un plānu saistībā ar dažādo partneru savstarpējām attiecībām, tā papildus īstenojot reģionālu pieeju; |
| --- | --- |

E.

tā kā divpusējā pieeja, kas ir jebkura šāda procesa elements un attiecīgo valstu īpašo kultūras, sociālo, ekonomisko un politisko atšķirību rezultāts, būtu jāīsteno un jāatbalsta, pieņemot globālāku redzējumu un plānu saistībā ar dažādo partneru savstarpējām attiecībām, tā papildus īstenojot reģionālu pieeju;

| F. | tā kā Vidusjūras piekrastes valstis joprojām ir pārsteidzoši nevienlīdzīgas ekonomiskā, sociālā un demogrāfiskā ziņā, un pastāv labklājības plaisa, kas ir šā reģiona nestabilitātes un migrācijas un vides problēmu cēlonis;tā kā starp Vidusjūras reģiona valstīm attīstības ziņā pastāv būtiskas atšķirības; tā kā vairāk nekā 30 % no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu (SEMC) iedzīvotājiem iztiek ar mazāk nekā 2 ASV dolāriem dienā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Vidusjūras piekrastes valstis joprojām ir pārsteidzoši nevienlīdzīgas ekonomiskā, sociālā un demogrāfiskā ziņā, un pastāv labklājības plaisa, kas ir šā reģiona nestabilitātes un migrācijas un vides problēmu cēlonis;tā kā starp Vidusjūras reģiona valstīm attīstības ziņā pastāv būtiskas atšķirības; tā kā vairāk nekā 30 % no Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstu (SEMC) iedzīvotājiem iztiek ar mazāk nekā 2 ASV dolāriem dienā;

| G. | tā kā SEMC ekonomika ir ārkārtīgi atkarīga no ārējās tirdzniecības; tā kā aptuveni 50 % no šiem tirdzniecības apjomiem nonāk Eiropas Savienībā, kaut arī šīs valstis veido tikai 8 % no ES ārējās tirdzniecības, nodrošinot pozitīvu bilanci Eiropas Savienībai; tā kā SEMC eksporta struktūras ir ļoti neefektīvi dažādotas un šīs valstis joprojām specializējas nozarēs, kas gandrīz neveicina to attīstību; |
| --- | --- |

G.

tā kā SEMC ekonomika ir ārkārtīgi atkarīga no ārējās tirdzniecības; tā kā aptuveni 50 % no šiem tirdzniecības apjomiem nonāk Eiropas Savienībā, kaut arī šīs valstis veido tikai 8 % no ES ārējās tirdzniecības, nodrošinot pozitīvu bilanci Eiropas Savienībai; tā kā SEMC eksporta struktūras ir ļoti neefektīvi dažādotas un šīs valstis joprojām specializējas nozarēs, kas gandrīz neveicina to attīstību;

| H. | tā kā ES ir lielākā ārējā ieguldītāja šajā reģionā, taču ārvalstu tiešie ieguldījumi šajā reģionā joprojām ir ļoti zemi, salīdzinot ar citiem reģioniem pasaulē, un tā kā katrai valstij ir ļoti atšķirīgas iespējas piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES ir lielākā ārējā ieguldītāja šajā reģionā, taču ārvalstu tiešie ieguldījumi šajā reģionā joprojām ir ļoti zemi, salīdzinot ar citiem reģioniem pasaulē, un tā kā katrai valstij ir ļoti atšķirīgas iespējas piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus;

| I. | tā kā dienvidu–dienvidu reģionālā integrācija netiks sasniegta tuvā nākotnē un tā kā dienvidu–dienvidu tirdzniecības plūsmas nav pietiekami attīstītas, un tās veido tikai 6 % no SEMC kopējās tirdzniecības; |
| --- | --- |

I.

tā kā dienvidu–dienvidu reģionālā integrācija netiks sasniegta tuvā nākotnē un tā kā dienvidu–dienvidu tirdzniecības plūsmas nav pietiekami attīstītas, un tās veido tikai 6 % no SEMC kopējās tirdzniecības;

| J. | tā kā šī situācija varētu radīt lielu kaitējumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas procesam, SEMC pārtikas nodrošinājumam, jo īpaši pārtikas apgādes suverenitātei, palielinot tirdzniecības koncentrācijas negatīvo ietekmi, piemēram, palielinot atkarību no dažiem — galvenokārt lauksaimniecības — produktiem, kas tiek eksportēti uz ES, tajā pašā laikā palielinot vajadzību pēc pārtikas pamatproduktu importa, no kā negūst labumu SEMC un to uzņēmumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā šī situācija varētu radīt lielu kaitējumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas procesam, SEMC pārtikas nodrošinājumam, jo īpaši pārtikas apgādes suverenitātei, palielinot tirdzniecības koncentrācijas negatīvo ietekmi, piemēram, palielinot atkarību no dažiem — galvenokārt lauksaimniecības — produktiem, kas tiek eksportēti uz ES, tajā pašā laikā palielinot vajadzību pēc pārtikas pamatproduktu importa, no kā negūst labumu SEMC un to uzņēmumi;

| K. | tā kā SEMC ir jālikvidē politiskie un ekonomiskie šķēršļi, kas šobrīd traucē integrācijas procesu visā reģionā, lai panāktu produktīvāku sadarbību savā starpā; |
| --- | --- |

K.

tā kā SEMC ir jālikvidē politiskie un ekonomiskie šķēršļi, kas šobrīd traucē integrācijas procesu visā reģionā, lai panāktu produktīvāku sadarbību savā starpā;

| L. | tā kā tekstilmateriālu, apģērbu un apavu ražotāji Vidusjūras abos krastos zaudē lielu tirgus daļu globalizētā tirgus dēļ un Āzijas stiprās konkurētspējas dēļ; |
| --- | --- |

L.

tā kā tekstilmateriālu, apģērbu un apavu ražotāji Vidusjūras abos krastos zaudē lielu tirgus daļu globalizētā tirgus dēļ un Āzijas stiprās konkurētspējas dēļ;

| M. | tā kā brīvās tirdzniecības zonai, lai tai būtu patiesi pozitīva ietekme, ir jāveicina SEMC integrācija starptautiskajā tirdzniecībā un jānodrošina šo valstu ekonomiskā dažādība, taisnīgi sadalot ieguvumus, lai sasniegtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomisko un tirdzniecības partnerattiecību galveno mērķi, proti, samazināt Vidusjūras ziemeļu un dienvidu piekrastes valstu atšķirības attīstības jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā brīvās tirdzniecības zonai, lai tai būtu patiesi pozitīva ietekme, ir jāveicina SEMC integrācija starptautiskajā tirdzniecībā un jānodrošina šo valstu ekonomiskā dažādība, taisnīgi sadalot ieguvumus, lai sasniegtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ekonomisko un tirdzniecības partnerattiecību galveno mērķi, proti, samazināt Vidusjūras ziemeļu un dienvidu piekrastes valstu atšķirības attīstības jomā;

| N. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes ietekme ir saasinājusi pašreizējās politiskās, ekonomiskās un sociālās grūtības partnervalstīs, it īpaši saistībā ar bezdarba problēmu; tā kā šo valstu un ES interesēs ir pazemināt bezdarba līmeni šajā reģionā un sniegt skartajiem iedzīvotājiem, it īpaši sievietēm, jauniem cilvēkiem un lauku iedzīvotājiem, pienācīgas nākotnes izredzes, |
| --- | --- |

N.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes ietekme ir saasinājusi pašreizējās politiskās, ekonomiskās un sociālās grūtības partnervalstīs, it īpaši saistībā ar bezdarba problēmu; tā kā šo valstu un ES interesēs ir pazemināt bezdarba līmeni šajā reģionā un sniegt skartajiem iedzīvotājiem, it īpaši sievietēm, jauniem cilvēkiem un lauku iedzīvotājiem, pienācīgas nākotnes izredzes,

| 1. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz dažiem uzlabojumiem, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību galvenos mērķus nav iespējams sasniegt tuvā nākotnē; uzsver, ka šā procesa un īpaši brīvās tirdzniecības zonas panākumiem, kas varētu veicināt mieru, labklājību un drošību visā reģionā, ir nepieciešams visu pušu pastāvīgs un saskaņots ieguldījums, kā arī Vidusjūras abu krastu valstu pilsoniskās sabiedrības un cilvēku lielāka iesaistīšana; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka, neraugoties uz dažiem uzlabojumiem, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību galvenos mērķus nav iespējams sasniegt tuvā nākotnē; uzsver, ka šā procesa un īpaši brīvās tirdzniecības zonas panākumiem, kas varētu veicināt mieru, labklājību un drošību visā reģionā, ir nepieciešams visu pušu pastāvīgs un saskaņots ieguldījums, kā arī Vidusjūras abu krastu valstu pilsoniskās sabiedrības un cilvēku lielāka iesaistīšana;

| 2. | uzskata, ka daudzās ne vien ekonomiska, bet arī politiska rakstura grūtības, piemēram, Tuvo Austrumu konflikts, ir ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmējis šā procesa un īpaši brīvās tirdzniecības zonas izveides progresu un attīstību; pauž nožēlu, ka šo pašu politisko iemeslu dēļ tika atlikta Euromed ārlietu ministru sanāksme, kas bija plānota 2009. gada 24.–25. novembrī Stambulā, un Savienības Vidusjūrai izveides process ir apstājies; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka daudzās ne vien ekonomiska, bet arī politiska rakstura grūtības, piemēram, Tuvo Austrumu konflikts, ir ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmējis šā procesa un īpaši brīvās tirdzniecības zonas izveides progresu un attīstību; pauž nožēlu, ka šo pašu politisko iemeslu dēļ tika atlikta Euromed ārlietu ministru sanāksme, kas bija plānota 2009. gada 24.–25. novembrī Stambulā, un Savienības Vidusjūrai izveides process ir apstājies;

| 3. | atgādina, ka saistībā ar Savienību Vidusjūrai ir noteikti nozīmīgi projekti stratēģiskās nozarēs, piemēram, jaunas infrastruktūras izveide, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) savstarpējā sadarbība, komunikācija un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, lai palīdzētu attīstīt un sekmēt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecību un ieguldījumus; prasa noturēt saistībā ar Savienību Vidusjūrai plānotās sanāksmes un izveidot pastāvīgu sekretariātu, kas atrastos Barselonā; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka saistībā ar Savienību Vidusjūrai ir noteikti nozīmīgi projekti stratēģiskās nozarēs, piemēram, jaunas infrastruktūras izveide, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) savstarpējā sadarbība, komunikācija un atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, lai palīdzētu attīstīt un sekmēt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecību un ieguldījumus; prasa noturēt saistībā ar Savienību Vidusjūrai plānotās sanāksmes un izveidot pastāvīgu sekretariātu, kas atrastos Barselonā;

| 4. | uzskata pašreizējos šķēršļus par pierādījumu tam, ka ekonomisko attiecību pastiprināšanai jānotiek vienlaicīgi ar politisko attiecību pastiprināšanu; uzskata, ka īsta reģionālā un ekonomiskā integrācija notiks tikai tad, ja būs panākts konkrēts progress pašreizējo konfliktu risināšanā un demokrātijas un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

4.

uzskata pašreizējos šķēršļus par pierādījumu tam, ka ekonomisko attiecību pastiprināšanai jānotiek vienlaicīgi ar politisko attiecību pastiprināšanu; uzskata, ka īsta reģionālā un ekonomiskā integrācija notiks tikai tad, ja būs panākts konkrēts progress pašreizējo konfliktu risināšanā un demokrātijas un cilvēktiesību jomā;

| 5. | aicina Komisiju, dalībvalstis un SEMC ņemt vērā finanšu, ekonomikas un vides krīzes ietekmi, iekļaujot sociālos un vides jautājumus ekonomiskajās un tirdzniecības partnerattiecībās lielākā apmērā; aicina SEMC valdības īstenot konsekventu un efektīvu nodarbinātības un sociālās aizsargātības politiku, lai mīkstinātu krīzes nelabvēlīgo ietekmi; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju, dalībvalstis un SEMC ņemt vērā finanšu, ekonomikas un vides krīzes ietekmi, iekļaujot sociālos un vides jautājumus ekonomiskajās un tirdzniecības partnerattiecībās lielākā apmērā; aicina SEMC valdības īstenot konsekventu un efektīvu nodarbinātības un sociālās aizsargātības politiku, lai mīkstinātu krīzes nelabvēlīgo ietekmi;

| 6. | šajā sakarībā norāda, ka brīvās tirdzniecības zonas mērķi nevar vērtēt tikai no ekonomiskās izaugsmes viedokļa, bet, to vērtējot, galvenokārt jāņem vērā, vai tas veicina jaunu darbavietu rašanos;norāda, ka jauniešu un sieviešu bezdarbs ir vissteidzamāk risināmā sociālā problēma Vidusjūras reģiona valstīs; |
| --- | --- |

6.

šajā sakarībā norāda, ka brīvās tirdzniecības zonas mērķi nevar vērtēt tikai no ekonomiskās izaugsmes viedokļa, bet, to vērtējot, galvenokārt jāņem vērā, vai tas veicina jaunu darbavietu rašanos;norāda, ka jauniešu un sieviešu bezdarbs ir vissteidzamāk risināmā sociālā problēma Vidusjūras reģiona valstīs;

| 7. | uzsver SEMC reģionālās integrācijas un dienvidu–dienvidu tirdzniecības pastiprināšanas nozīmību; pauž nožēlu, ka dienvidu–dienvidu sadarbība joprojām nav pietiekami attīstīta; |
| --- | --- |

7.

uzsver SEMC reģionālās integrācijas un dienvidu–dienvidu tirdzniecības pastiprināšanas nozīmību; pauž nožēlu, ka dienvidu–dienvidu sadarbība joprojām nav pietiekami attīstīta;

| 8. | mudina SEMC attīstīt dienvidu–dienvidu tirdzniecību, vadoties pēc Agadiras ekonomikas nolīguma, kuru parakstījusi Ēģipte, Jordānija, Maroka un Tunisija; uzskata šo pasākumu par būtisku reģionālajai integrācijai; aicina citas šā reģiona valstis pievienoties šim nolīgumam, lai turpinātu attīstīt integrācijas iniciatīvas, kurās ir iesaistītas SEMC, un izmantot sinerģijas, paplašinot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp SEMC un ES; uzsver, ka ES iestādēm ir jāsniedz pozitīva atbilde uz prasījumiem pēc tehniskā un finansiālā atbalsta šādas dienvidu–dienvidu ekonomiskās integrācijas veicināšanai; |
| --- | --- |

8.

mudina SEMC attīstīt dienvidu–dienvidu tirdzniecību, vadoties pēc Agadiras ekonomikas nolīguma, kuru parakstījusi Ēģipte, Jordānija, Maroka un Tunisija; uzskata šo pasākumu par būtisku reģionālajai integrācijai; aicina citas šā reģiona valstis pievienoties šim nolīgumam, lai turpinātu attīstīt integrācijas iniciatīvas, kurās ir iesaistītas SEMC, un izmantot sinerģijas, paplašinot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumus starp SEMC un ES; uzsver, ka ES iestādēm ir jāsniedz pozitīva atbilde uz prasījumiem pēc tehniskā un finansiālā atbalsta šādas dienvidu–dienvidu ekonomiskās integrācijas veicināšanai;

| 9. | uzskata, ka vajadzētu stiprināt izcelsmes kumulācijas sistēmu, jo tā ir noderīgs muitas līdzeklis, ar ko no jauna aktivizēt tirdzniecību šajā reģionā, un ka vajadzētu atjaunināt un vienkāršot izcelsmes noteikumus, lai ņemtu vērā Euromed partnervalstu intereses; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministrus atbalstīt reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona mēroga izcelsmes noteikumu sistēmu, kas veicina izcelsmes noteikumu vienkāršošanu, un spert nākamo soli, lai ieviestu Euromed izcelsmes kumulācijas sistēmu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka vajadzētu stiprināt izcelsmes kumulācijas sistēmu, jo tā ir noderīgs muitas līdzeklis, ar ko no jauna aktivizēt tirdzniecību šajā reģionā, un ka vajadzētu atjaunināt un vienkāršot izcelsmes noteikumus, lai ņemtu vērā Euromed partnervalstu intereses; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministrus atbalstīt reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona mēroga izcelsmes noteikumu sistēmu, kas veicina izcelsmes noteikumu vienkāršošanu, un spert nākamo soli, lai ieviestu Euromed izcelsmes kumulācijas sistēmu;

| 10. | norāda, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri pārrunās pasākumus, kas palīdzēs novērst pašreizējos trūkumus Euromed tirdzniecības un ekonomiskajās attiecībās, un iespējas izveidot jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības “ceļvedi”, kā arī jaunu mehānismu tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai šajā reģionā; atzinīgi vērtē visas kopējās iniciatīvas pārskatīt pašreizējos asociācijas nolīgumus, ņemot vērā jaunos ekonomiskos sarežģījumus un grūtības; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri pārrunās pasākumus, kas palīdzēs novērst pašreizējos trūkumus Euromed tirdzniecības un ekonomiskajās attiecībās, un iespējas izveidot jaunu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības “ceļvedi”, kā arī jaunu mehānismu tirdzniecības un ieguldījumu veicināšanai šajā reģionā; atzinīgi vērtē visas kopējās iniciatīvas pārskatīt pašreizējos asociācijas nolīgumus, ņemot vērā jaunos ekonomiskos sarežģījumus un grūtības;

| 11. | uzsver, ka šajās diskusijās partneru starpā ir jāvalda savstarpējai uzticībai un cieņai, lai nodrošinātu SEMC tiesības regulēt ātrumu, ar kādu tās atver tirdzniecību, un uzraudzīt savas valsts ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģiju; atgādina, ka sarunas par brīvās tirdzniecības zonu būtu jāplāno saskaņoti, pakāpeniski, veidojot racionālas un paredzamas partnerattiecības tā, ka tiek ņemta vērā SEMC sociālekonomiskā realitāte; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka šajās diskusijās partneru starpā ir jāvalda savstarpējai uzticībai un cieņai, lai nodrošinātu SEMC tiesības regulēt ātrumu, ar kādu tās atver tirdzniecību, un uzraudzīt savas valsts ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģiju; atgādina, ka sarunas par brīvās tirdzniecības zonu būtu jāplāno saskaņoti, pakāpeniski, veidojot racionālas un paredzamas partnerattiecības tā, ka tiek ņemta vērā SEMC sociālekonomiskā realitāte;

| 12. | uzsver, ka, veicot turpmāku liberalizāciju lauksaimniecības un zivsaimniecības jomā, būtu jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt paaugstināta riska preces, tajā pašā laikā sistemātiski vērtējot liberalizācijas procesa sociālo ietekmi un fitosanitārās normas; aicina Euromed tirdzniecības ministrus nodrošināt, ka šis process notiek pakāpeniski, paturot prātā, cik daudz laika nepieciešams, lai veiktu atbilstīgas nodokļu reformas, cenšoties kompensēt ar muitu saistītu fiskālo ieņēmumu samazināšanos; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona partnervalstis ņemt vērā integrētas Eiropas un Vidusjūras reģiona lauksaimniecības politikas koncepciju, kura ir balstīta uz piegādes ķēdes papildināmību un dzīvotspējīgu ūdens politiku un saskaņā ar kuru par prioritāti ir noteikta pārtikas ražošana savām vajadzībām, nevis komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka, veicot turpmāku liberalizāciju lauksaimniecības un zivsaimniecības jomā, būtu jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt paaugstināta riska preces, tajā pašā laikā sistemātiski vērtējot liberalizācijas procesa sociālo ietekmi un fitosanitārās normas; aicina Euromed tirdzniecības ministrus nodrošināt, ka šis process notiek pakāpeniski, paturot prātā, cik daudz laika nepieciešams, lai veiktu atbilstīgas nodokļu reformas, cenšoties kompensēt ar muitu saistītu fiskālo ieņēmumu samazināšanos; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona partnervalstis ņemt vērā integrētas Eiropas un Vidusjūras reģiona lauksaimniecības politikas koncepciju, kura ir balstīta uz piegādes ķēdes papildināmību un dzīvotspējīgu ūdens politiku un saskaņā ar kuru par prioritāti ir noteikta pārtikas ražošana savām vajadzībām, nevis komerciālos nolūkos;

| 13. | uzskata, ka pakalpojumu nozare ir būtiska SEMC attīstībai; uzskata, ka pakalpojumu liberalizācijai ir jānotiek ar SEMC piekrišanu, nodrošinot šīm valstīm tiesības ieviest un pārraudzīt paaugstināta riska un mazāk aizsargāto ekonomikas nozaru atvēršanu; uzskata, ka komerciālie pakalpojumi jānošķir no sabiedriskajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka pakalpojumu nozare ir būtiska SEMC attīstībai; uzskata, ka pakalpojumu liberalizācijai ir jānotiek ar SEMC piekrišanu, nodrošinot šīm valstīm tiesības ieviest un pārraudzīt paaugstināta riska un mazāk aizsargāto ekonomikas nozaru atvēršanu; uzskata, ka komerciālie pakalpojumi jānošķir no sabiedriskajiem pakalpojumiem;

| 14. | aicina pielāgot rūpniecības nozares liberalizācijas grafiku, ņemot vērā katras valsts ekonomiskos un sociālos apstākļus, tostarp bezdarba līmeni un tā ietekmi uz vidi; uzsver, ka ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām vajadzētu veicināt saražoto rūpniecisko preču lielāku dažādību, kā arī lielāku pievienoto vērtību; aicina SEMC ieviest reģionālu politiku, kurā tiek ņemta vērā ļoti mazu uzņēmumu un MVU nozīme; |
| --- | --- |

14.

aicina pielāgot rūpniecības nozares liberalizācijas grafiku, ņemot vērā katras valsts ekonomiskos un sociālos apstākļus, tostarp bezdarba līmeni un tā ietekmi uz vidi; uzsver, ka ekonomiskajām un tirdzniecības partnerattiecībām vajadzētu veicināt saražoto rūpniecisko preču lielāku dažādību, kā arī lielāku pievienoto vērtību; aicina SEMC ieviest reģionālu politiku, kurā tiek ņemta vērā ļoti mazu uzņēmumu un MVU nozīme;

| 15. | norāda, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tekstilražotāji saskaras ar lielām grūtībām, jo palielinās globālā konkurence; pievērš uzmanību nepieciešamībai stiprināt ziemeļu–dienvidu partnerattiecības, lai saglabātu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tekstilpreču un apģērbu ražošanas un tirdzniecības konkurētspēju, un atbalstīt tos SEMC veiktos pasākumus, kam ir augstāka pievienotā vērtība, pamatojoties uz jaunradi un novatorismu, nevis tikai uz ārpakalpojumu piesaisti uzņēmējdarbības veikšanai; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tekstilražotāji saskaras ar lielām grūtībām, jo palielinās globālā konkurence; pievērš uzmanību nepieciešamībai stiprināt ziemeļu–dienvidu partnerattiecības, lai saglabātu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tekstilpreču un apģērbu ražošanas un tirdzniecības konkurētspēju, un atbalstīt tos SEMC veiktos pasākumus, kam ir augstāka pievienotā vērtība, pamatojoties uz jaunradi un novatorismu, nevis tikai uz ārpakalpojumu piesaisti uzņēmējdarbības veikšanai;

| 16. | uzsver nepieciešamību sekmēt ieguldījumu drošību Vidusjūras reģionā, izmantojot sistēmu, ar ko koordinē MVU paredzētas stratēģijas un kas aptver vairākas jomas — aizsardzības, finansēšanas un informēšanas pasākumus un MVU sadarbības tīkla izveidi; |
| --- | --- |

16.

uzsver nepieciešamību sekmēt ieguldījumu drošību Vidusjūras reģionā, izmantojot sistēmu, ar ko koordinē MVU paredzētas stratēģijas un kas aptver vairākas jomas — aizsardzības, finansēšanas un informēšanas pasākumus un MVU sadarbības tīkla izveidi;

| 17. | uzskata, ka jaunais priekšlikums izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu veicināšanas mehānismu ir nozīmīgs solis ceļā uz informācijas centralizētu apkopošanu un izplatīšanu vienotā tīklā, kam būtu jānodrošina uzņēmējiem iespēja gūt vispārēju priekšstatu par apstākļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem šajā reģionā; uzsver, ka šim instrumentam vajadzētu papildināt jau izveidotos sadarbības tīklus; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka jaunais priekšlikums izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ieguldījumu veicināšanas mehānismu ir nozīmīgs solis ceļā uz informācijas centralizētu apkopošanu un izplatīšanu vienotā tīklā, kam būtu jānodrošina uzņēmējiem iespēja gūt vispārēju priekšstatu par apstākļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem šajā reģionā; uzsver, ka šim instrumentam vajadzētu papildināt jau izveidotos sadarbības tīklus;

| 18. | vērš uzmanību uz nepieciešamību veidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu investīciju un attīstības banku, kas nodrošinātu līdzekļu devējus no abiem Vidusjūras krastiem un varētu piesaistīt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm tik nepieciešamos ārvalstu tiešos ieguldījumus; |
| --- | --- |

18.

vērš uzmanību uz nepieciešamību veidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu investīciju un attīstības banku, kas nodrošinātu līdzekļu devējus no abiem Vidusjūras krastiem un varētu piesaistīt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm tik nepieciešamos ārvalstu tiešos ieguldījumus;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots fonds Inframed, par kuru saistībā ar Savienību Vidusjūrai tika paziņots kā par ilgtermiņa ieguldījumu fondu infrastruktūras projektu finansēšanā; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots fonds Inframed, par kuru saistībā ar Savienību Vidusjūrai tika paziņots kā par ilgtermiņa ieguldījumu fondu infrastruktūras projektu finansēšanā;

| 20. | uzskata, ka Savienībai Vidusjūrai vajadzētu veicināt Euromed struktūrā jau pastāvošos sadarbības veidus, lai visām partnervalstīm sniegtu iespēju piedalīties ES programmu un tām atbilstošo politikas virzienu īstenošanā, pamatojoties uz prioritātēm un mērķiem, kas noteikti, savstarpēji vienojoties; norāda, ka ir svarīgi vēl vairāk paplašināt Kopienas programmu darbības jomu, iekļaujot arī partnervalstu līdzdalību, jo īpaši starpvalstu sadarbības (Interreg), izglītības, pētniecības un profesionālās apmācības jomā (studentu apmaiņa u. c.); |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka Savienībai Vidusjūrai vajadzētu veicināt Euromed struktūrā jau pastāvošos sadarbības veidus, lai visām partnervalstīm sniegtu iespēju piedalīties ES programmu un tām atbilstošo politikas virzienu īstenošanā, pamatojoties uz prioritātēm un mērķiem, kas noteikti, savstarpēji vienojoties; norāda, ka ir svarīgi vēl vairāk paplašināt Kopienas programmu darbības jomu, iekļaujot arī partnervalstu līdzdalību, jo īpaši starpvalstu sadarbības (Interreg), izglītības, pētniecības un profesionālās apmācības jomā (studentu apmaiņa u. c.);

| 21. | mudina Vidusjūras reģionā izmantot saules un vēja enerģiju; atzinīgi vērtē nesen sāktās iniciatīvas, piemēram, iniciatīvu Plan Solaire, un sākotnējās idejas saistībā ar DESERTEC rūpniecības iniciatīvu, lai attīstītu lielo saules enerģijas potenciālu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, taču pauž nožēlu, ka šo pasākumu ieviešana joprojām tiek plānota tikai atsevišķu valstu mērogā; uzsver, ka ES rīcībai saistībā ar DESERTEC projektu ir jābūt saskaņotai un aktīvi jāveicina Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu attīstība, un aicina Komisiju aktīvi koordinēt ES darbu; |
| --- | --- |

21.

mudina Vidusjūras reģionā izmantot saules un vēja enerģiju; atzinīgi vērtē nesen sāktās iniciatīvas, piemēram, iniciatīvu Plan Solaire, un sākotnējās idejas saistībā ar DESERTEC rūpniecības iniciatīvu, lai attīstītu lielo saules enerģijas potenciālu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, taču pauž nožēlu, ka šo pasākumu ieviešana joprojām tiek plānota tikai atsevišķu valstu mērogā; uzsver, ka ES rīcībai saistībā ar DESERTEC projektu ir jābūt saskaņotai un aktīvi jāveicina Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstu attīstība, un aicina Komisiju aktīvi koordinēt ES darbu;

| 22. | ar bažām norāda uz Mančestras Universitātes izstrādāto ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu; aicina Komisiju sistemātiski ievērot šajā novērtējumā izklāstītos ieteikumus attiecībā uz liberalizācijas procesa sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi, lai ņemtu vērā apsvērumus par sociālo kohēziju un ilgtspējīgu attīstību; turklāt uzsver, ka dažādās nozarēs un dažādās valstīs šī ietekme var būt ļoti atšķirīga; uzsver, cik svarīgi reāla sociālā progresa nodrošināšanai ir ekonomiskajās un tirdzniecības partnerattiecībās veicināt pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu un atbalstīt ar multinacionāliem uzņēmumiem apspriestus rīcības kodeksus, kuros ietverta pienācīgu darba apstākļu nodrošināšana; |
| --- | --- |

22.

ar bažām norāda uz Mančestras Universitātes izstrādāto ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu; aicina Komisiju sistemātiski ievērot šajā novērtējumā izklāstītos ieteikumus attiecībā uz liberalizācijas procesa sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi, lai ņemtu vērā apsvērumus par sociālo kohēziju un ilgtspējīgu attīstību; turklāt uzsver, ka dažādās nozarēs un dažādās valstīs šī ietekme var būt ļoti atšķirīga; uzsver, cik svarīgi reāla sociālā progresa nodrošināšanai ir ekonomiskajās un tirdzniecības partnerattiecībās veicināt pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu un atbalstīt ar multinacionāliem uzņēmumiem apspriestus rīcības kodeksus, kuros ietverta pienācīgu darba apstākļu nodrošināšana;

| 23. | uzskata, ka brīvās tirdzniecības zona būtu arī jāievieš pa posmiem, ievērojot darba ņēmēju brīvas pārvietošanās nosacījumus, tajā pašā laikā ņemot vērā situāciju Eiropas darba tirgū un starptautiskās kopienas pašreizējo nostāju jautājumā par saistību starp migrāciju un attīstību; uzskata, ka ir steidzami jāievieš juridiska un administratīva procedūra, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu, it īpaši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībās ieinteresētajām personām, studentiem, universitāšu mācībspēkiem un sociālekonomiskajiem dalībniekiem; uzsver, ka ir svarīgi un ir nepieciešams samazināt ar migrējošo darba ņēmēju naudas pārvedumiem saistītās izmaksas, lai nodrošinātu šo līdzekļu maksimālu izmantošanu vietējā ekonomikā; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka brīvās tirdzniecības zona būtu arī jāievieš pa posmiem, ievērojot darba ņēmēju brīvas pārvietošanās nosacījumus, tajā pašā laikā ņemot vērā situāciju Eiropas darba tirgū un starptautiskās kopienas pašreizējo nostāju jautājumā par saistību starp migrāciju un attīstību; uzskata, ka ir steidzami jāievieš juridiska un administratīva procedūra, lai atvieglotu vīzu piešķiršanu, it īpaši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībās ieinteresētajām personām, studentiem, universitāšu mācībspēkiem un sociālekonomiskajiem dalībniekiem; uzsver, ka ir svarīgi un ir nepieciešams samazināt ar migrējošo darba ņēmēju naudas pārvedumiem saistītās izmaksas, lai nodrošinātu šo līdzekļu maksimālu izmantošanu vietējā ekonomikā;

| 24. | prasa Komisijai regulāri informēt Parlamentu par procesa norisi saistībā ar asociācijas nolīgumu ar Sīriju, kura parakstīšanu Sīrija nesen atlika; uzskata, ka ir pamats bažām par to, vai Lībiju vajadzētu atkal iesaistīt sarunās par asociācijas nolīgumu un galvenokārt Savienības Vidusjūrai veidošanā; prasa Komisijai pilnībā informēt Parlamentu un ar to apspriesties katrā sarunu posmā; |
| --- | --- |

24.

prasa Komisijai regulāri informēt Parlamentu par procesa norisi saistībā ar asociācijas nolīgumu ar Sīriju, kura parakstīšanu Sīrija nesen atlika; uzskata, ka ir pamats bažām par to, vai Lībiju vajadzētu atkal iesaistīt sarunās par asociācijas nolīgumu un galvenokārt Savienības Vidusjūrai veidošanā; prasa Komisijai pilnībā informēt Parlamentu un ar to apspriesties katrā sarunu posmā;

| 25. | norāda arī, ka vairākas Vidusjūras reģiona valstis ir paudušas interesi padziļināt un/vai paplašināt savus tirdzniecības nolīgumus ar ES, un saskaņā ar jaunajām pilnvarām tirdzniecības jomā, kuras Parlamentam piešķir Lisabonas līgums, prasa Komisijai, risinot sarunas par šiem nolīgumiem, ņemt vērā iepriekšēju Parlamenta rezolūciju; |
| --- | --- |

25.

norāda arī, ka vairākas Vidusjūras reģiona valstis ir paudušas interesi padziļināt un/vai paplašināt savus tirdzniecības nolīgumus ar ES, un saskaņā ar jaunajām pilnvarām tirdzniecības jomā, kuras Parlamentam piešķir Lisabonas līgums, prasa Komisijai, risinot sarunas par šiem nolīgumiem, ņemt vērā iepriekšēju Parlamenta rezolūciju;

| 26. | uzsver, ka divpusēju pieeju nevajadzētu aizstāt ar daudzpusēju reģionālu pieeju; uzskata, ka, atbalstot ciešāku sadarbību ar visattīstītākajām partnervalstīm un ņemot vērā to īpašās politiskās, kultūras un sociālās iezīmes, Komisijai tomēr ir jāsaglabā divu reģionu sarunu princips; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka divpusēju pieeju nevajadzētu aizstāt ar daudzpusēju reģionālu pieeju; uzskata, ka, atbalstot ciešāku sadarbību ar visattīstītākajām partnervalstīm un ņemot vērā to īpašās politiskās, kultūras un sociālās iezīmes, Komisijai tomēr ir jāsaglabā divu reģionu sarunu princips;

| 27. | uzsver, ka, ņemot vērā stāvokli Palestīnā, vajadzētu veikt konkrētus un īpašus pasākumus iedzīvotāju atbalstam, lai šo teritoriju iekļautu Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības plūsmās; tāpēc uzskata, ka būtu jāatrod risinājums, lai varētu atrisinātu jautājumu par izcelsmes sertificēšanu un tālab arī jautājumu par preferenciālu režīmu saistībā ar EK un Izraēlas asociācijas nolīgumu, kas attiecas uz precēm, kuras ieved no Gazas joslas un Rietumkrasta; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka, ņemot vērā stāvokli Palestīnā, vajadzētu veikt konkrētus un īpašus pasākumus iedzīvotāju atbalstam, lai šo teritoriju iekļautu Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības plūsmās; tāpēc uzskata, ka būtu jāatrod risinājums, lai varētu atrisinātu jautājumu par izcelsmes sertificēšanu un tālab arī jautājumu par preferenciālu režīmu saistībā ar EK un Izraēlas asociācijas nolīgumu, kas attiecas uz precēm, kuras ieved no Gazas joslas un Rietumkrasta;

| 28. | uzskata, ka samērīgs “ceļvedis”, kurš ir pamatots uz plašu vienprātību un, cita starpā, pozitīvu sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu, varētu būt noderīgs instruments, ar ko no jauna aktivizēt ekonomisko un tirdzniecības sadarbību nākamajos gados; tāpēc aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministrus to atbalstīt ministru sanāksmē 2009. gada decembrī; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstākās par tirdzniecību atbildīgās amatpersonas pārraudzīt “ceļveža” īstenošanu nākamajos gados un ierosināt visas nepieciešamās izmaiņas, kā arī prasa, lai Parlaments par šiem pasākumiem tiktu pastāvīgi informēts; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka samērīgs “ceļvedis”, kurš ir pamatots uz plašu vienprātību un, cita starpā, pozitīvu sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu, varētu būt noderīgs instruments, ar ko no jauna aktivizēt ekonomisko un tirdzniecības sadarbību nākamajos gados; tāpēc aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministrus to atbalstīt ministru sanāksmē 2009. gada decembrī; aicina Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu augstākās par tirdzniecību atbildīgās amatpersonas pārraudzīt “ceļveža” īstenošanu nākamajos gados un ierosināt visas nepieciešamās izmaiņas, kā arī prasa, lai Parlaments par šiem pasākumiem tiktu pastāvīgi informēts;

| 29. | uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas procesam atkal ir jākļūst par ES politisko prioritāti; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu integrācijas procesam atkal ir jākļūst par ES politisko prioritāti;

| 30. | uzsver Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (EMPA) nozīmi šajās partnerattiecībās, jo šajā demokrātiskajā institūcijā, balstoties uz trim Barselonas procesa pīlāriem, tiekas parlamentārieši no abiem Vidusjūras krastiem; aicina pastiprināt sadarbību ekonomikas jautājumos starp EMPA un Komisiju un Padomi; |
| --- | --- |

30.

uzsver Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas (EMPA) nozīmi šajās partnerattiecībās, jo šajā demokrātiskajā institūcijā, balstoties uz trim Barselonas procesa pīlāriem, tiekas parlamentārieši no abiem Vidusjūras krastiem; aicina pastiprināt sadarbību ekonomikas jautājumos starp EMPA un Komisiju un Padomi;

| 31. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un to valdību vadītājiem, dalībvalstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un rietumu valstu parlamentiem, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu un to valdību vadītājiem, dalībvalstu un Vidusjūras reģiona dienvidu un rietumu valstu parlamentiem, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajai asamblejai.

---

(1)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

(3)  OV L 147, 21.6.2000., 3. lpp.

(4)  OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

(5)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

(6)  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

(7)  OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.

(8)  OV L 265, 10.10.2005., 2. lpp.

(9)  OV L 187, 16.7.1997., 3. lpp.

(10)  OV L 35, 13.2.1996., 1. lpp.

(11)  OV C 301 E, 13.12.2007., 210. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0077.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/42

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisKompensācijas pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā

P7_TA(2009)0092

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par kompensācijām pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā

2010/C 285 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. gada 15. oktobra jautājumu Komisijai par kompensācijām pasažieriem aviosabiedrību bankrota gadījumā (O-0089/09 – B7–0210/2009),

ņemot vērā Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīvu 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām (1),

ņemot vērā Padomes 1997. gada 9. oktobra Regulu (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos (2),

ņemot vērā 2004. gada 21. aprīļa Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 785/2004 par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem (3),

ņemot vērā 2004. gada 11. februāra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos (4),

ņemot vērā 2008. gada 24. septembra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (5),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Padomes Direktīva 90/314/EEK (komplekso ceļojumu direktīva) reglamentē uzņēmējdarbību komplekso brīvdienu jomā un paredz attiecīgu kompensāciju patērētājiem un patērētāju repatriāciju to uzņēmumu bankrota gadījumā, kuri sniedz komplekso brīvdienu pakalpojumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Padomes Direktīva 90/314/EEK (komplekso ceļojumu direktīva) reglamentē uzņēmējdarbību komplekso brīvdienu jomā un paredz attiecīgu kompensāciju patērētājiem un patērētāju repatriāciju to uzņēmumu bankrota gadījumā, kuri sniedz komplekso brīvdienu pakalpojumus;

| B. | tā kā ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 nosaka gaisa pārvadātāju atbildības veidu nelaimes gadījumos un pasākumus saistībā ar kompensācijām pasažieriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar Regulu (EK) Nr. 2027/97 nosaka gaisa pārvadātāju atbildības veidu nelaimes gadījumos un pasākumus saistībā ar kompensācijām pasažieriem;

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 785/2004 atspoguļotas apdrošināšanas prasības, kuras jāievēro gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 785/2004 atspoguļotas apdrošināšanas prasības, kuras jāievēro gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem;

| D. | tā kā ar Regulu (EK) Nr. 261/2004 paredzēta kompensācija un atbalsts pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar Regulu (EK) Nr. 261/2004 paredzēta kompensācija un atbalsts pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos;

| E. | tā kā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatantiem nosaka stingras finanšu normas; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008 attiecībā uz gaisa kuģu ekspluatantiem nosaka stingras finanšu normas;

| F. | tā kā iepriekšējos desmit gados būtiski ir palielinājies relatīvi nelielu zemo cenu aviosabiedrību skaits, kas piedāvā lidojumus uz labi zināmām brīvdienu pavadīšanas vietām, kā arī šo sabiedrību pārvadāto pasažieru skaits; |
| --- | --- |

F.

tā kā iepriekšējos desmit gados būtiski ir palielinājies relatīvi nelielu zemo cenu aviosabiedrību skaits, kas piedāvā lidojumus uz labi zināmām brīvdienu pavadīšanas vietām, kā arī šo sabiedrību pārvadāto pasažieru skaits;

| G. | tā kā iepriekšējo deviņu gadu laikā aviācijas nozarē bankrotējuši 77 uzņēmumi, kā rezultātā dažos gadījumos daudzi tūkstoši pasažieru palikuši bez tālākas pārvietošanas iespējām uzturēšanās vietās, nespējot izmantot aviobiļeti atgriešanās reisam, |
| --- | --- |

G.

tā kā iepriekšējo deviņu gadu laikā aviācijas nozarē bankrotējuši 77 uzņēmumi, kā rezultātā dažos gadījumos daudzi tūkstoši pasažieru palikuši bez tālākas pārvietošanas iespējām uzturēšanās vietās, nespējot izmantot aviobiļeti atgriešanās reisam,

| 1. | norāda, ka Komisija veikusi plašu apspriešanos ar ieinteresētajām aprindām par aviosabiedrību bankrota jautājumu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Komisija veikusi plašu apspriešanos ar ieinteresētajām aprindām par aviosabiedrību bankrota jautājumu;

| 2. | atgādina, ka Komisija veikusi specializētu pētījumu par sarežģījumiem, kas saistīti ar aviosabiedrību bankrotiem, un par to, kā tas ietekmē pasažierus, kā arī 2009. gada februārī nosūtījusi savus atzinumus Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Komisija veikusi specializētu pētījumu par sarežģījumiem, kas saistīti ar aviosabiedrību bankrotiem, un par to, kā tas ietekmē pasažierus, kā arī 2009. gada februārī nosūtījusi savus atzinumus Parlamentam;

| 3. | pieņemzināšanai šā pētījuma rezultātus un to, kādas iespējas šajā pētījumā pārbaudītas; |
| --- | --- |

3.

pieņemzināšanai šā pētījuma rezultātus un to, kādas iespējas šajā pētījumā pārbaudītas;

| 4. | šajā sakarībā atgādina, ka ir vairākas iespējas, kuras Komisija varētu izmantot, lai reglamentētu bankrotējušu aviosabiedrību pasažieru interešu aizsardzības pastiprināšanu, tostarp paredzot, ka aviosabiedrībām obligāti jāveic apdrošināšana un ka no aviosabiedrībām vajadzētu pieprasīt piedāvāt pasažieriem brīvprātīgi noslēgt apdrošināšanas līgumu, kā arī garantiju fonda izveidošanu; |
| --- | --- |

4.

šajā sakarībā atgādina, ka ir vairākas iespējas, kuras Komisija varētu izmantot, lai reglamentētu bankrotējušu aviosabiedrību pasažieru interešu aizsardzības pastiprināšanu, tostarp paredzot, ka aviosabiedrībām obligāti jāveic apdrošināšana un ka no aviosabiedrībām vajadzētu pieprasīt piedāvāt pasažieriem brīvprātīgi noslēgt apdrošināšanas līgumu, kā arī garantiju fonda izveidošanu;

| 5. | aicina Komisiju apsvērt iespēju sagatavot likumdošanas priekšlikumu, ar īpašu mērķi paredzēt kompensāciju bankrotējušu aviosabiedrību pasažieriem, kā arī finanšu un administratīvus pasākumus, tostarp visu to aviosabiedrību atbildības principu par pasažieriem, kuras veic lidojumus vienā virzienā un kuru lidojumos ir brīvas vietas, kas nodrošinātu bez tālākas pārvietošanas iespējām svešās lidostās palikušo pasažieru repatriāciju aviosabiedrības bankrota gadījumā, un, ja Komisija uzskata to par nepieciešamu, iesniegt šādu likumdošanas priekšlikumu līdz 2010. gada 1. jūlijam; aicina Komisiju, atkārtoti izskatot komplekso ceļojumu direktīvu, ierosināt papildināt to ar noteikumu par attiecīgo pasažieru repatriāciju vai pārvirzīšanu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju apsvērt iespēju sagatavot likumdošanas priekšlikumu, ar īpašu mērķi paredzēt kompensāciju bankrotējušu aviosabiedrību pasažieriem, kā arī finanšu un administratīvus pasākumus, tostarp visu to aviosabiedrību atbildības principu par pasažieriem, kuras veic lidojumus vienā virzienā un kuru lidojumos ir brīvas vietas, kas nodrošinātu bez tālākas pārvietošanas iespējām svešās lidostās palikušo pasažieru repatriāciju aviosabiedrības bankrota gadījumā, un, ja Komisija uzskata to par nepieciešamu, iesniegt šādu likumdošanas priekšlikumu līdz 2010. gada 1. jūlijam; aicina Komisiju, atkārtoti izskatot komplekso ceļojumu direktīvu, ierosināt papildināt to ar noteikumu par attiecīgo pasažieru repatriāciju vai pārvirzīšanu;

| 6. | aicina Komisiju apsvērt iespēju attiecināt šādus pasākumus arī uz aviosabiedrībām, kuras pārtraukušas darbību un tādējādi sagādājušas pasažieriem līdzīgas neērtības, kādas radušās bankrotējušu aviosabiedrību pasažieriem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju apsvērt iespēju attiecināt šādus pasākumus arī uz aviosabiedrībām, kuras pārtraukušas darbību un tādējādi sagādājušas pasažieriem līdzīgas neērtības, kādas radušās bankrotējušu aviosabiedrību pasažieriem;

| 7. | aicina Komisiju izpētīt iespēju, vai valstu regulējošās struktūras varētu īstenot konfiscētā gaisa kuģa „ātru atbrīvošanu“ , lai šādu gaisa kuģi varētu izmantot bez tālākas pārvietošanās iespējām palikušo pasažieru nogādāšanai mājās; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izpētīt iespēju, vai valstu regulējošās struktūras varētu īstenot konfiscētā gaisa kuģa „ātru atbrīvošanu“ , lai šādu gaisa kuģi varētu izmantot bez tālākas pārvietošanās iespējām palikušo pasažieru nogādāšanai mājās;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ka arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ka arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 158, 23.6.1990., 59. lpp.

(2)  OV L 285, 17.10.1997., 1. lpp.

(3)  OV L 138, 30.4.2004., 1. lpp.

(4)  OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/44

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisIzcelsmes marķējums

P7_TA(2009)0093

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par izcelsmes marķējumu

2010/C 285 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (2),

ņemot vērā Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) IX pantu un XXIV panta 5. punktu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3) un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 (4), izveidojot Eiropas Kopienas nepreferenciālo izcelsmes noteikumu sistēmu,

ņemot vērā Padomes 1983. gada 28. marta Regulu (EEK) Nr. 918/83, ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem (5),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 5. februāra rezolūciju par Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) lomas pastiprināšanu starptautiskajā tirdzniecībā (6),

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par izcelsmes marķējumu (7),

ņemot vērā Parlamenta deklarāciju par izcelsmes marķējumu (8),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 16. decembra priekšlikumu Padomes regulai par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (COM(2005)0661),

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienībā pašlaik nepastāv ne harmonizēti noteikumi, ne vienota prakse attiecībā uz ES izcelsmes marķējumu; tā kā dalībvalstīs spēkā esošo atšķirīgo noteikumu, kā arī skaidru Kopienas noteikumu neesamības dēļ šajā jomā ir vērojama tiesiskā regulējuma sadrumstalotība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībā pašlaik nepastāv ne harmonizēti noteikumi, ne vienota prakse attiecībā uz ES izcelsmes marķējumu; tā kā dalībvalstīs spēkā esošo atšķirīgo noteikumu, kā arī skaidru Kopienas noteikumu neesamības dēļ šajā jomā ir vērojama tiesiskā regulējuma sadrumstalotība;

| B. | tā kā dalībvalstīs ir aizliegti pasākumi, ar kuriem tiktu noteikts obligāts izcelsmes marķējums precēm, kas ievestas no citām dalībvalstīm, taču attiecībā uz precēm, ko importē no trešām valstīm, šādi obligātā izcelsmes marķējuma ierobežojumi nepastāv; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstīs ir aizliegti pasākumi, ar kuriem tiktu noteikts obligāts izcelsmes marķējums precēm, kas ievestas no citām dalībvalstīm, taču attiecībā uz precēm, ko importē no trešām valstīm, šādi obligātā izcelsmes marķējuma ierobežojumi nepastāv;

| C. | tā kā virkne ES galveno tirdzniecības partnervalstu, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Japāna un Kanāda, ir ieviesušas prasību par obligātu izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā virkne ES galveno tirdzniecības partnervalstu, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Japāna un Kanāda, ir ieviesušas prasību par obligātu izcelsmes marķējumu;

| D. | tā kā Lisabonas stratēģijā Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi stiprināt ES ekonomiku, šajā nolūkā, cita starpā, uzlabojot ES rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā; tā kā konkurenci var uzskatīt par taisnīgu vienīgi tad, ja ir paredzēti skaidri noteikumi gan ražotājiem, gan ražojumu eksportētājiem un importētājiem un ja tās pamatā ir kopīgi sociālie un ar vidi saistītie pieņēmumi un vērtības; |
| --- | --- |

D.

tā kā Lisabonas stratēģijā Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi stiprināt ES ekonomiku, šajā nolūkā, cita starpā, uzlabojot ES rūpniecības konkurētspēju pasaules ekonomikā; tā kā konkurenci var uzskatīt par taisnīgu vienīgi tad, ja ir paredzēti skaidri noteikumi gan ražotājiem, gan ražojumu eksportētājiem un importētājiem un ja tās pamatā ir kopīgi sociālie un ar vidi saistītie pieņēmumi un vērtības;

| E. | tā kā izcelsmes marķējuma sistēmas mērķis būtu dot iespēju patērētājiem pilnībā būt informētiem par iegādāto ražojumu izcelsmes valsti; tā kā patērētājiem tādējādi būtu iespēja noteikt ražojumu atbilstību sociālajiem, vides un drošības standartiem, kurus parasti saista ar attiecīgo valsti; |
| --- | --- |

E.

tā kā izcelsmes marķējuma sistēmas mērķis būtu dot iespēju patērētājiem pilnībā būt informētiem par iegādāto ražojumu izcelsmes valsti; tā kā patērētājiem tādējādi būtu iespēja noteikt ražojumu atbilstību sociālajiem, vides un drošības standartiem, kurus parasti saista ar attiecīgo valsti;

| F. | tā kā priekšlikums, ar ko Eiropas Savienībā ievieš obligāto izcelsmes valsts norādes sistēmu, attiecas tikai uz konkrētiem importētiem ražojumiem, piemēram, tekstilprecēm, juvelierizstrādājumiem, apģērbiem, apaviem, mēbeles, ādas izstrādājumiem, lampām un apgaismes armatūru, stikla priekšmetiem, keramikas izstrādājumiem un rokassomām, jo šajā gadījumā prasība sniegt izcelsmes norādi (“made in”) patērētājiem nodrošina vērtīgu informāciju, lai izdarītu galīgo izvēli; |
| --- | --- |

F.

tā kā priekšlikums, ar ko Eiropas Savienībā ievieš obligāto izcelsmes valsts norādes sistēmu, attiecas tikai uz konkrētiem importētiem ražojumiem, piemēram, tekstilprecēm, juvelierizstrādājumiem, apģērbiem, apaviem, mēbeles, ādas izstrādājumiem, lampām un apgaismes armatūru, stikla priekšmetiem, keramikas izstrādājumiem un rokassomām, jo šajā gadījumā prasība sniegt izcelsmes norādi (“made in”) patērētājiem nodrošina vērtīgu informāciju, lai izdarītu galīgo izvēli;

| G. | tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar ražotājiem tajās ES galvenajās partnervalstīs, kuras ir ieviesušas izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus ar ražotājiem tajās ES galvenajās partnervalstīs, kuras ir ieviesušas izcelsmes marķējumu;

| H. | tā kā no 2009. gada 1. decembra, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Padomei un Parlamentam kopējās tirdzniecības politikas jomā būs līdzvērtīgas lēmējtiesības; tā kā uz turpmākiem reglamentējošiem noteikumiem par izcelsmes marķējumu saskaņā ar Līguma Par Eiropas Savienības darbību 207. pantu attieksies parastā likumdošanas procedūra, |
| --- | --- |

H.

tā kā no 2009. gada 1. decembra, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Padomei un Parlamentam kopējās tirdzniecības politikas jomā būs līdzvērtīgas lēmējtiesības; tā kā uz turpmākiem reglamentējošiem noteikumiem par izcelsmes marķējumu saskaņā ar Līguma Par Eiropas Savienības darbību 207. pantu attieksies parastā likumdošanas procedūra,

| 1. | atkārtoti uzsver, ka patērētāju aizsardzības nodrošināšanai ir nepieciešami pārredzami un konsekventi tirdzniecības noteikumi, tostarp norāde par ražojumu izcelsmi; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti uzsver, ka patērētāju aizsardzības nodrošināšanai ir nepieciešami pārredzami un konsekventi tirdzniecības noteikumi, tostarp norāde par ražojumu izcelsmi;

| 2. | aicina Komisiju un Padomi darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus sadarbībai ar tiem tirdzniecības partneriem, kuri ir ieviesuši prasību par izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un Padomi darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus sadarbībai ar tiem tirdzniecības partneriem, kuri ir ieviesuši prasību par izcelsmes marķējumu;

| 3. | aicina Komisiju un Padomi izveidot piemērotus muitas uzraudzības un izpildes mehānismus; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un Padomi izveidot piemērotus muitas uzraudzības un izpildes mehānismus;

| 4. | mudina dalībvalstis saglabāt konsekventu Kopienas pieeju šim jautājumam, lai patērētājiem būtu iespējams saņemt pilnīgāku un precīzāku informāciju; uzskata, ka obligāta izcelsmes marķējuma ieviešana būtu nozīmīgs solis, lai nodrošinātu pilnīgāku informāciju par sociālajiem un vides standartiem, kas tiek ievēroti ražošanas un pārstrādes procesos; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstis saglabāt konsekventu Kopienas pieeju šim jautājumam, lai patērētājiem būtu iespējams saņemt pilnīgāku un precīzāku informāciju; uzskata, ka obligāta izcelsmes marķējuma ieviešana būtu nozīmīgs solis, lai nodrošinātu pilnīgāku informāciju par sociālajiem un vides standartiem, kas tiek ievēroti ražošanas un pārstrādes procesos;

| 5. | mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm ikreiz kategoriski iejaukties, lai aizsargātu patērētāju likumīgās tiesības un paļāvību, ja pastāv fakti, kas liecina, ka importētāji un trešo valstu ražotāji izmanto krāpniecisku vai maldinošu izcelsmes marķējumu; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju kopā ar dalībvalstīm ikreiz kategoriski iejaukties, lai aizsargātu patērētāju likumīgās tiesības un paļāvību, ja pastāv fakti, kas liecina, ka importētāji un trešo valstu ražotāji izmanto krāpniecisku vai maldinošu izcelsmes marķējumu;

| 6. | uzskata, ka iepriekšminētais priekšlikums Padomes regulai, ar ko ievieš obligātu izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kuri Eiropas Savienībā ievesti no trešām valstīm, ir lietderīgs, lai sasniegtu mērķi nodrošināt pārredzamu un atbilstīgu informāciju patērētājiem, kā arī panāktu konsekvenci ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka iepriekšminētais priekšlikums Padomes regulai, ar ko ievieš obligātu izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kuri Eiropas Savienībā ievesti no trešām valstīm, ir lietderīgs, lai sasniegtu mērķi nodrošināt pārredzamu un atbilstīgu informāciju patērētājiem, kā arī panāktu konsekvenci ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem;

| 7. | uzskata, ka no 2009. gada 1. decembra būtu oficiāli jāsākas apspriedēm un viedokļu apmaiņai starp Parlamentu un Padomi, kā tas paredzēts Lisabonas līgumā noteiktajā parastajā likumdošanas procedūrā, un ka turpmāka kavēšanās ļoti nelabvēlīgi ietekmētu pilsoņu tiesības, nodarbinātības situāciju Eiropas Savienībā un brīvas un taisnīgas tirdzniecības principu ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka no 2009. gada 1. decembra būtu oficiāli jāsākas apspriedēm un viedokļu apmaiņai starp Parlamentu un Padomi, kā tas paredzēts Lisabonas līgumā noteiktajā parastajā likumdošanas procedūrā, un ka turpmāka kavēšanās ļoti nelabvēlīgi ietekmētu pilsoņu tiesības, nodarbinātības situāciju Eiropas Savienībā un brīvas un taisnīgas tirdzniecības principu ievērošanu;

| 8. | aicina Komisiju negrozīt savu priekšlikumu un, tiklīdz būs stājies spēkā Lisabonas līgums, šo priekšlikumu nekavējoties vēlreiz iesniegt Parlamentam saskaņā ar Līguma Par Eiropas Savienības darbību 207. pantu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju negrozīt savu priekšlikumu un, tiklīdz būs stājies spēkā Lisabonas līgums, šo priekšlikumu nekavējoties vēlreiz iesniegt Parlamentam saskaņā ar Līguma Par Eiropas Savienības darbību 207. pantu;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

(2)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(3)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

(4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

(5)  OV L 105, 23.4.1983., 1. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0048.

(7)  OV C 303 E, 13.12.2006., 881. lpp.

(8)  OV C 323 E, 18.12.2008., 140. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/47

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris2009. gada paplašināšanās stratēģija attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju

P7_TA(2009)0097

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Komisijas 2009. gada paplašināšanās stratēģijas dokumentu attiecībā uz Rietumbalkānu valstīm, Islandi un Turciju

2010/C 285 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Paplašināšanas stratēģija un galvenie uzdevumi 2009.–2010. gadā” (COM(2009)0533) un pievienotos valstu 2009. gada progresa ziņojumus,

ņemot vērā 2006. gada 16. marta rezolūciju par Komisijas 2005. gada stratēģisko dokumentu attiecībā uz paplašināšanos (1), 2006. gada 13. decembra rezolūciju attiecībā uz Komisijas paziņojumu par paplašināšanas stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2006.–2007. gadā (2) un 2008. gada 10. jūlija rezolūciju par Komisijas 2007. gada stratēģijas dokumentu attiecībā uz ES paplašināšanos (3),

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Rietumbalkānu valstīm un Turciju,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 14. oktobra paziņojumu “Kosova — Eiropas perspektīvas īstenošana” (4) (COM(2009)0534),

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā, pamatojoties uz ES līguma 49. pantu, “[jebkura] Eiropas valsts ... var lūgt, lai to uzņem par Savienības locekli”; |
| --- | --- |

A.

tā kā, pamatojoties uz ES līguma 49. pantu, “[jebkura] Eiropas valsts ... var lūgt, lai to uzņem par Savienības locekli”;

| B. | tā kā Saloniku 2003. gada 19.–20. jūnija Eiropadomē, Briseles 2006. gada 15.–16. jūnija Eiropadomē un turpmākajās augstākā līmeņa sanāksmēs tika atkārtoti apliecināts, ka Rietumbalkānu valstu nākotne ir saistīta ar Eiropas Savienību; tā kā būtu jāievēro visas pašreizējās saistības pret Dienvidaustrumeiropas valstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā Saloniku 2003. gada 19.–20. jūnija Eiropadomē, Briseles 2006. gada 15.–16. jūnija Eiropadomē un turpmākajās augstākā līmeņa sanāksmēs tika atkārtoti apliecināts, ka Rietumbalkānu valstu nākotne ir saistīta ar Eiropas Savienību; tā kā būtu jāievēro visas pašreizējās saistības pret Dienvidaustrumeiropas valstīm;

| C. | tā kā Turcija ir kandidātvalsts kopš 1999. gada, Horvātija — kopš 2004. gada — un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika — kopš 2005. gada; tā kā Albānija, Melnkalne un Islande ir iesniegušas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā un tā kā Komisija pašlaik izskata Melnkalnes un Islandes pieteikumu; tā kā ar Bosniju un Hercegovinu, kā arī ar Serbiju ir parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums; un tā kā Komisija ir paziņojusi par ieceri ierosināt vidēji ilgā laikā noslēgt tirdzniecības nolīgumus un nolīgumu par vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Turcija ir kandidātvalsts kopš 1999. gada, Horvātija — kopš 2004. gada — un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika — kopš 2005. gada; tā kā Albānija, Melnkalne un Islande ir iesniegušas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā un tā kā Komisija pašlaik izskata Melnkalnes un Islandes pieteikumu; tā kā ar Bosniju un Hercegovinu, kā arī ar Serbiju ir parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums; un tā kā Komisija ir paziņojusi par ieceri ierosināt vidēji ilgā laikā noslēgt tirdzniecības nolīgumus un nolīgumu par vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu;

| D. | tā kā iepriekšējās paplašināšanās kārtas neapšaubāmi ir bijušas sekmīgas gan ES, gan dalībvalstīm, kas tai pievienojās, un kopumā ir veicinājušas Eiropas stabilitāti, attīstību un labklājību, ir būtiski izstrādāt nosacījumus, kas nepieciešami, lai turpmākās paplašināšanās kārtas būtu tikpat veiksmīgas; |
| --- | --- |

D.

tā kā iepriekšējās paplašināšanās kārtas neapšaubāmi ir bijušas sekmīgas gan ES, gan dalībvalstīm, kas tai pievienojās, un kopumā ir veicinājušas Eiropas stabilitāti, attīstību un labklājību, ir būtiski izstrādāt nosacījumus, kas nepieciešami, lai turpmākās paplašināšanās kārtas būtu tikpat veiksmīgas;

| E. | tā kā paplašināšanās stratēģijai jābūt vairāk nekā tikai sarunu metodikai un tai jāatspoguļo pamatuzskats, ka ES ir kopiena, kurā ir kopējas vērtības, un tā kā tā ir cieši saistīta ar debatēm par ES mērķiem un efektivitāti, nākotni un nozīmi kaimiņvalstīs un pasaulē; |
| --- | --- |

E.

tā kā paplašināšanās stratēģijai jābūt vairāk nekā tikai sarunu metodikai un tai jāatspoguļo pamatuzskats, ka ES ir kopiena, kurā ir kopējas vērtības, un tā kā tā ir cieši saistīta ar debatēm par ES mērķiem un efektivitāti, nākotni un nozīmi kaimiņvalstīs un pasaulē;

| F. | tā kā vairākas ES kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis joprojām nav atrisinājušas strīdīgus jautājumus ar kaimiņvalstīm; tā kā integrācijas procesā vissvarīgākie faktori ir reģionu sadarbība un labas kaimiņattiecības, |
| --- | --- |

F.

tā kā vairākas ES kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis joprojām nav atrisinājušas strīdīgus jautājumus ar kaimiņvalstīm; tā kā integrācijas procesā vissvarīgākie faktori ir reģionu sadarbība un labas kaimiņattiecības,

| 1. | pauž stingru apņēmību turpināt paplašināšanās politiku, kas ir izrādījusies viena no veiksmīgākajām ES politikas jomām un ir sniegusi labumu gan sākotnējām, gan jaunajām dalībvalstīm; atgādina, ka iepriekšējā paplašināšanās ir veicinājusi miera, drošības un labklājības telpas nebijušu palielināšanos Eiropā, un atkārtoti pauž Eiropas Savienības apņemšanos turpināt paplašināšanās procesu; |
| --- | --- |

1.

pauž stingru apņēmību turpināt paplašināšanās politiku, kas ir izrādījusies viena no veiksmīgākajām ES politikas jomām un ir sniegusi labumu gan sākotnējām, gan jaunajām dalībvalstīm; atgādina, ka iepriekšējā paplašināšanās ir veicinājusi miera, drošības un labklājības telpas nebijušu palielināšanos Eiropā, un atkārtoti pauž Eiropas Savienības apņemšanos turpināt paplašināšanās procesu;

| 2. | uzskata, ka var izmantot iepriekšējās paplašināšanās kārtās gūto pieredzi un ka ir turpmāk jāuzlabo paplašināšanās procesa kvalitāte, balstoties uz līdz šim uzkrāto pozitīvo pieredzi; atgādina arī, ka, turpinot paplašināšanas procesu, ir jāatļauj pietiekama iestāžu, finanšu un politiskā konsolidācija, kā norādīts iepriekšējās rezolūcijās; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka var izmantot iepriekšējās paplašināšanās kārtās gūto pieredzi un ka ir turpmāk jāuzlabo paplašināšanās procesa kvalitāte, balstoties uz līdz šim uzkrāto pozitīvo pieredzi; atgādina arī, ka, turpinot paplašināšanas procesu, ir jāatļauj pietiekama iestāžu, finanšu un politiskā konsolidācija, kā norādīts iepriekšējās rezolūcijās;

| 3. | uzsver, ka principi, kas pausti 2006. gada 14. un 15. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumos un attiecas uz “atjaunoto konsensu par paplašināšanos”, jo īpaši Eiropas Savienības spēju darboties efektīvi un attīstīties, ir jāsaglabā kā ES paplašināšanās stratēģijas nepieciešami pamatelementi; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka principi, kas pausti 2006. gada 14. un 15. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumos un attiecas uz “atjaunoto konsensu par paplašināšanos”, jo īpaši Eiropas Savienības spēju darboties efektīvi un attīstīties, ir jāsaglabā kā ES paplašināšanās stratēģijas nepieciešami pamatelementi;

| 4. | atkārtoti apstiprina, ka ir absolūti nepieciešams, lai kandidātvalstis un Eiropas Savienība nelokāmi apņemtos pilnībā un stingri īstenot kritērijus, kas tika noteikti 1993. gada 21. un 22. jūnija Eiropadomē Kopenhāgenā, kā arī kāpināt Eiropas Savienības integrācijas spēju; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti apstiprina, ka ir absolūti nepieciešams, lai kandidātvalstis un Eiropas Savienība nelokāmi apņemtos pilnībā un stingri īstenot kritērijus, kas tika noteikti 1993. gada 21. un 22. jūnija Eiropadomē Kopenhāgenā, kā arī kāpināt Eiropas Savienības integrācijas spēju;

| 5. | aicina ES iestādes analizēt un paaugstināt Eiropas Savienības integrācijas spēju; |
| --- | --- |

5.

aicina ES iestādes analizēt un paaugstināt Eiropas Savienības integrācijas spēju;

| 6. | uzsver, ka tiesiskums ir demokrātiskas, ekonomiskas un sociālas attīstības pamatprincips un viens no svarīgākajiem nosacījumiem, lai pievienotos ES; atzinīgi vērtē reģionā veiktos pasākumus attiecīgo reformu īstenošanā, taču atzīmē, ka dažas valstis joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām, jo īpaši cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; prasa, lai šīs valstīs pastiprinātu centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka tiesiskums ir demokrātiskas, ekonomiskas un sociālas attīstības pamatprincips un viens no svarīgākajiem nosacījumiem, lai pievienotos ES; atzinīgi vērtē reģionā veiktos pasākumus attiecīgo reformu īstenošanā, taču atzīmē, ka dažas valstis joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām, jo īpaši cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību; prasa, lai šīs valstīs pastiprinātu centienus šajā jomā;

| 7. | uzsver, ka vārda brīvība ir viens no demokrātijas pamatprincipiem, un ar bažām konstatē, ka dažās valstīs tā tomēr netiek pilnībā ievērota; uzskata, ka Rietumbalkānu valstu un Turcijas prioritāte ir plašsaziņas līdzekļu brīvības nodrošināšana, nepieļaujot tajos politisku iejaukšanos, un regulējošo iestāžu neatkarības garantēšana; aicina attiecīgās valstis izveidot piemērotu tiesisko regulējumu un nodrošināt likuma ievērošanu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka vārda brīvība ir viens no demokrātijas pamatprincipiem, un ar bažām konstatē, ka dažās valstīs tā tomēr netiek pilnībā ievērota; uzskata, ka Rietumbalkānu valstu un Turcijas prioritāte ir plašsaziņas līdzekļu brīvības nodrošināšana, nepieļaujot tajos politisku iejaukšanos, un regulējošo iestāžu neatkarības garantēšana; aicina attiecīgās valstis izveidot piemērotu tiesisko regulējumu un nodrošināt likuma ievērošanu;

| 8. | uzsver, ka pilnīga sadarbība ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) ir būtisks nosacījums, lai Rietumbalkānu valstis gūtu panākumus ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, taču norāda, ka tikpat būtiski ir tas, lai šo valstu sabiedrība uztvertu pārestības izlīdzināšanu par kara noziegumiem kā būtisku soli nolūkā nodrošināt taisnīgumu cietušajiem un atvieglot samierināšanu reģionā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka pilnīga sadarbība ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) ir būtisks nosacījums, lai Rietumbalkānu valstis gūtu panākumus ceļā uz dalību Eiropas Savienībā, taču norāda, ka tikpat būtiski ir tas, lai šo valstu sabiedrība uztvertu pārestības izlīdzināšanu par kara noziegumiem kā būtisku soli nolūkā nodrošināt taisnīgumu cietušajiem un atvieglot samierināšanu reģionā;

| 9. | uzsver labu kaimiņattiecību nozīmi kā priekšnoteikumu stabilitātei un sadarbībai reģionā un paplašināšanās procesam bez šķēršļiem; tādēļ aicina attiecīgās valstis pielikt visas iespējamās pūles, lai atrisinātu nesaskaņas ar kaimiņvalstīm paplašināšanās procesa sākumposmā; tomēr uzsver, ka šādi divpusēji strīdi ir jārisina iesaistītajām pusēm; ierosina, ka gadījumā, ja attiecīgās puses nespēj atrisināt šādus strīdus, Eiropas Savienībai ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai rastu risinājumu; norāda – lai gan šādiem strīdiem nevajadzētu būt šķēršļiem ceļā uz pievienošanos, Eiropas Savienībai būtu jāizvairās iesaistīties šādos neatrisinātos divpusējos strīdos, un tie būtu jāatrisina attiecīgajām valstīm pirms pievienošanās; |
| --- | --- |

9.

uzsver labu kaimiņattiecību nozīmi kā priekšnoteikumu stabilitātei un sadarbībai reģionā un paplašināšanās procesam bez šķēršļiem; tādēļ aicina attiecīgās valstis pielikt visas iespējamās pūles, lai atrisinātu nesaskaņas ar kaimiņvalstīm paplašināšanās procesa sākumposmā; tomēr uzsver, ka šādi divpusēji strīdi ir jārisina iesaistītajām pusēm; ierosina, ka gadījumā, ja attiecīgās puses nespēj atrisināt šādus strīdus, Eiropas Savienībai ir jāveic visi iespējamie pasākumi, lai rastu risinājumu; norāda – lai gan šādiem strīdiem nevajadzētu būt šķēršļiem ceļā uz pievienošanos, Eiropas Savienībai būtu jāizvairās iesaistīties šādos neatrisinātos divpusējos strīdos, un tie būtu jāatrisina attiecīgajām valstīm pirms pievienošanās;

| 10. | ar bažām atzīmē Rietumbalkānu reģiona ekonomiskās problēmas, kuru iemesls ir finanšu krīze; atzinīgi vērtē Komisijas gatavību sniegt ārkārtas finanšu palīdzību, piemēram, makroekonomisko palīdzību un tiešo budžeta atbalstu; uzsver, ka dažās no attiecīgajām valstīm situācija ir īpaši sarežģīta augstā nabadzības un bezdarba līmeņa dēļ; aicina Komisiju un pašas valstis veikt visus iespējamos pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi, jo īpaši uz sabiedrības neaizsargātākajiem locekļiem; |
| --- | --- |

10.

ar bažām atzīmē Rietumbalkānu reģiona ekonomiskās problēmas, kuru iemesls ir finanšu krīze; atzinīgi vērtē Komisijas gatavību sniegt ārkārtas finanšu palīdzību, piemēram, makroekonomisko palīdzību un tiešo budžeta atbalstu; uzsver, ka dažās no attiecīgajām valstīm situācija ir īpaši sarežģīta augstā nabadzības un bezdarba līmeņa dēļ; aicina Komisiju un pašas valstis veikt visus iespējamos pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi, jo īpaši uz sabiedrības neaizsargātākajiem locekļiem;

| 11. | uzsver reģionālās sadarbības nozīmi Rietumbalkānos kā paplašināšanās procesa nozīmīgu faktoru un tajā pašā laikā kā samierināšanas procesa būtisku aspektu, sekmējot šā reģiona tautu savstarpējos kontaktus; turklāt atgādina par šādas sadarbības ieguvumiem attiecībā uz tirdzniecības apjoma palielināšanu, ar enerģijas piegādātāju, avotu un piegādes ceļu dažādošanu pastiprinātu energoapgādes drošību, vides politikas virzieniem un cīņu pret organizēto noziedzību un nelegālu tirdzniecību; šajā sakarībā pauž gandarījumu par Reģionālās sadarbības padomes darbu; prasa paust lielāku politisko gribu un labāk koordinēt nelegālās tirdzniecības apkarošanas stratēģijas īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz cietušo aizsardzību; uzsver, ka reģionālajā politiskajā un ekonomiskajā sadarbībā ir jāiekļauj visi politikas un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, jo īpaši sieviešu organizācijas, un ka divpusējām politiskām problēmām šo sadarbību nevajadzētu kavēt; šajā sakarībā aicina visas iesaistītās puses censties rast pragmatiskus risinājumus, lai nodrošinātu visaptverošu reģionālo sadarbību, neskarot atšķirīgo nostāju attiecībā uz Kosovas statusu; |
| --- | --- |

11.

uzsver reģionālās sadarbības nozīmi Rietumbalkānos kā paplašināšanās procesa nozīmīgu faktoru un tajā pašā laikā kā samierināšanas procesa būtisku aspektu, sekmējot šā reģiona tautu savstarpējos kontaktus; turklāt atgādina par šādas sadarbības ieguvumiem attiecībā uz tirdzniecības apjoma palielināšanu, ar enerģijas piegādātāju, avotu un piegādes ceļu dažādošanu pastiprinātu energoapgādes drošību, vides politikas virzieniem un cīņu pret organizēto noziedzību un nelegālu tirdzniecību; šajā sakarībā pauž gandarījumu par Reģionālās sadarbības padomes darbu; prasa paust lielāku politisko gribu un labāk koordinēt nelegālās tirdzniecības apkarošanas stratēģijas īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz cietušo aizsardzību; uzsver, ka reģionālajā politiskajā un ekonomiskajā sadarbībā ir jāiekļauj visi politikas un pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, jo īpaši sieviešu organizācijas, un ka divpusējām politiskām problēmām šo sadarbību nevajadzētu kavēt; šajā sakarībā aicina visas iesaistītās puses censties rast pragmatiskus risinājumus, lai nodrošinātu visaptverošu reģionālo sadarbību, neskarot atšķirīgo nostāju attiecībā uz Kosovas statusu;

| 12. | aicina visas attiecīgās valstis pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, jo īpaši attiecībā uz dzimumu balstītas vardarbības apkarošanu, tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības sekmēšanu dzimumu diskriminācijas gadījumos un sieviešu politiskās līdzdalības veicināšanu; |
| --- | --- |

12.

aicina visas attiecīgās valstis pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu sieviešu tiesības un dzimumu līdztiesību, jo īpaši attiecībā uz dzimumu balstītas vardarbības apkarošanu, tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības sekmēšanu dzimumu diskriminācijas gadījumos un sieviešu politiskās līdzdalības veicināšanu;

| 13. | uzskata, ka ir būtiski mudināt pilsonisko sabiedrību un nevalstiskās organizācijas (NVO) vairāk līdzdarboties gan centrālā, gan vietējā līmenī un uzlabot atbalstu un finansējumu NVO, lai sekmētu to līdzdalību Pirmsiestāšanās instrumenta Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmas plānošanā un izmantošanā, kā arī uzlabot sociālo dialogu darba tirgū; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka ir būtiski mudināt pilsonisko sabiedrību un nevalstiskās organizācijas (NVO) vairāk līdzdarboties gan centrālā, gan vietējā līmenī un uzlabot atbalstu un finansējumu NVO, lai sekmētu to līdzdalību Pirmsiestāšanās instrumenta Pilsoniskās sabiedrības palīdzības programmas plānošanā un izmantošanā, kā arī uzlabot sociālo dialogu darba tirgū;

| 14. | aicina reģiona valstis pielikt lielākas pūles, lai uzlabotu etnisko minoritāšu un jo īpaši romu situāciju; uzsver, ka romi bieži cieš no diskriminācijas un ka būtu ievērojami jāpalielina viņu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos, darba tirgū un vispārējās izglītības sistēmās; šajā sakarībā ņem vērā divpusēji panāktos atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas noslēgti starp Rietumbalkānu valstīm un dalībvalstīm, un aicina attiecīgās valstis palielināt centienus, radot pienācīgus sociālos apstākļus
  ,
  infrastruktūru un nodrošinot sabiedrisko pakalpojumu pieejamību, lai garantētu romu pamattiesības un atvieglotu viņu reintegrāciju pēc atgriešanās; aicina Rietumbalkānu valstis un dalībvalstis cieši uzraudzīt repatriēto romu reintegrāciju un katru gadu ziņot par panākto Komisijai, lai atvieglotu reintegrācijas politikas virzienu novērtēšanu un apmaiņu ar paraugpraksēm; |
| --- | --- |

14.

aicina reģiona valstis pielikt lielākas pūles, lai uzlabotu etnisko minoritāšu un jo īpaši romu situāciju; uzsver, ka romi bieži cieš no diskriminācijas un ka būtu ievērojami jāpalielina viņu līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesos, darba tirgū un vispārējās izglītības sistēmās; šajā sakarībā ņem vērā divpusēji panāktos atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas noslēgti starp Rietumbalkānu valstīm un dalībvalstīm, un aicina attiecīgās valstis palielināt centienus, radot pienācīgus sociālos apstākļus
  ,
  infrastruktūru un nodrošinot sabiedrisko pakalpojumu pieejamību, lai garantētu romu pamattiesības un atvieglotu viņu reintegrāciju pēc atgriešanās; aicina Rietumbalkānu valstis un dalībvalstis cieši uzraudzīt repatriēto romu reintegrāciju un katru gadu ziņot par panākto Komisijai, lai atvieglotu reintegrācijas politikas virzienu novērtēšanu un apmaiņu ar paraugpraksēm;

| 15. | uzsver Rietumbalkānu valstu vīzu režīma liberalizācijas procesa būtisko nozīmi; atzinīgi vērtē to, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija ir izpildījušas visus vīzu režīma liberalizācijas kritērijus, tāpēc ir sagaidāms, ka bezvīzu režīmu šo valstu pilsoņiem piemēros no 2009. gada 19. decembra; atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas iestāžu veiktos pasākumus, lai ātrāk panāktu atbilstību noteikumiem, kas ietverti ceļvedī par bezvīzu režīmu, un prasa tām sākt sagatavošanās darbus, lai visus attiecīgos kritērijus izpildītu tā, lai no 2010. gada jūlija šo valstu pilsoņiem varētu piemērot vīzu režīma liberalizāciju; uzskata, ka, lai turpinātu īstenot Saloniku darba kārtību saskaņā ar Komisijas reģionālo pieeju, Komisijai savas kompetences robežās un saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244 būtu pēc iespējas ātrāk jāsāk dialogs ar Kosovu par vīzu režīmu, lai izveidotu vīzu režīma atvieglošanas un liberalizācijas ceļvedi, kas līdzīgs ceļvežiem, kuri izstrādāti citām Rietumbalkānu valstīm; |
| --- | --- |

15.

uzsver Rietumbalkānu valstu vīzu režīma liberalizācijas procesa būtisko nozīmi; atzinīgi vērtē to, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne un Serbija ir izpildījušas visus vīzu režīma liberalizācijas kritērijus, tāpēc ir sagaidāms, ka bezvīzu režīmu šo valstu pilsoņiem piemēros no 2009. gada 19. decembra; atzinīgi vērtē Bosnijas un Hercegovinas un Albānijas iestāžu veiktos pasākumus, lai ātrāk panāktu atbilstību noteikumiem, kas ietverti ceļvedī par bezvīzu režīmu, un prasa tām sākt sagatavošanās darbus, lai visus attiecīgos kritērijus izpildītu tā, lai no 2010. gada jūlija šo valstu pilsoņiem varētu piemērot vīzu režīma liberalizāciju; uzskata, ka, lai turpinātu īstenot Saloniku darba kārtību saskaņā ar Komisijas reģionālo pieeju, Komisijai savas kompetences robežās un saskaņā ar ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūciju Nr. 1244 būtu pēc iespējas ātrāk jāsāk dialogs ar Kosovu par vīzu režīmu, lai izveidotu vīzu režīma atvieglošanas un liberalizācijas ceļvedi, kas līdzīgs ceļvežiem, kuri izstrādāti citām Rietumbalkānu valstīm;

| 16. | prasa visām reģiona valstīm, tiklīdz iespējams, pieņemt vai efektīvi īstenot tiesību aktus attiecībā uz diskriminācijas aizliegumu, jo īpaši ņemot vērā daudzos draudu, uzbrukumu, iebiedēšanas vai diskriminācijas gadījumus, kas vērsti pret lesbietēm, gejiem, biseksuālām un transseksuālām personām un kas joprojām netiek reģistrēti un izmeklēti; |
| --- | --- |

16.

prasa visām reģiona valstīm, tiklīdz iespējams, pieņemt vai efektīvi īstenot tiesību aktus attiecībā uz diskriminācijas aizliegumu, jo īpaši ņemot vērā daudzos draudu, uzbrukumu, iebiedēšanas vai diskriminācijas gadījumus, kas vērsti pret lesbietēm, gejiem, biseksuālām un transseksuālām personām un kas joprojām netiek reģistrēti un izmeklēti;

| 17. | aicina starptautiskās un Kosovas iestādes veikt visu iespējamo, lai nekavējoties slēgtu ar svinu piesārņotās iekšēji pārvietoto personu nometnes Česminlugā, Osterodē un Leposavikā, kas atrodas pie ļoti toksisku Trepčas svina raktuvju atkritumu krātuvēm, un nodrošināt tur dzīvojošo ģimeņu pamattiesības, pārceļot šīs ģimenes uz drošām vietām ar pienācīgiem sanitāriem apstākļiem; |
| --- | --- |

17.

aicina starptautiskās un Kosovas iestādes veikt visu iespējamo, lai nekavējoties slēgtu ar svinu piesārņotās iekšēji pārvietoto personu nometnes Česminlugā, Osterodē un Leposavikā, kas atrodas pie ļoti toksisku Trepčas svina raktuvju atkritumu krātuvēm, un nodrošināt tur dzīvojošo ģimeņu pamattiesības, pārceļot šīs ģimenes uz drošām vietām ar pienācīgiem sanitāriem apstākļiem;

| 18. | uzskata, ka, lai saglabātu ES pilsoņu atbalstu turpmākajām paplašināšanās kārtām un kandidātvalstu pilsoņu apņemšanos turpināt reformas, ir izšķiroši sniegt viņiem skaidru un visaptverošu informāciju par šīs politikas ieguvumiem un sekām; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties šajā sakarā; uzskata, ka vienlīdz būtiski ir uzklausīt un risināt pilsoņu problēmas un jautājumus; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka, lai saglabātu ES pilsoņu atbalstu turpmākajām paplašināšanās kārtām un kandidātvalstu pilsoņu apņemšanos turpināt reformas, ir izšķiroši sniegt viņiem skaidru un visaptverošu informāciju par šīs politikas ieguvumiem un sekām; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties šajā sakarā; uzskata, ka vienlīdz būtiski ir uzklausīt un risināt pilsoņu problēmas un jautājumus;

| 19. | pauž atzinību par Horvātijas nepārtrauktajiem panākumiem, izpildot gan prasības, ko nosaka pievienošanās Eiropas Savienībai kritēriji, gan arī dalības pienākumus; atzinīgi vērtē divpusējo vienošanos ar Slovēniju par strīdīgā robežjautājuma atrisināšanu, kas ļāva sākt apspriest pievienošanās procesa turpmākās sadaļas; uzskata, ka pievienošanās sarunas var pabeigt līdz 2010. gada vidum, ja Horvātija pieliks pūles un izpildīs visus nepieciešamos kritērijus un etalonuzdevumus, tostarp pilnībā sadarbosies ar ICTY; |
| --- | --- |

19.

pauž atzinību par Horvātijas nepārtrauktajiem panākumiem, izpildot gan prasības, ko nosaka pievienošanās Eiropas Savienībai kritēriji, gan arī dalības pienākumus; atzinīgi vērtē divpusējo vienošanos ar Slovēniju par strīdīgā robežjautājuma atrisināšanu, kas ļāva sākt apspriest pievienošanās procesa turpmākās sadaļas; uzskata, ka pievienošanās sarunas var pabeigt līdz 2010. gada vidum, ja Horvātija pieliks pūles un izpildīs visus nepieciešamos kritērijus un etalonuzdevumus, tostarp pilnībā sadarbosies ar ICTY;

| 20. | atzinīgi vērtē Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas paveikto kopš iepriekšējā progresa ziņojuma un jo īpaši dažu pēdējo mēnešu laikā; ar gandarījumu norāda, ka šos panākumus ir atzinusi Komisija, kas ieteica sākt pievienošanās sarunas ar šo valsti; aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2009. gada decembrī; sagaida, ka sarunas sāksies tuvākajā nākotnē, un cer, ka tiks panākti savstarpēji pieņemami risinājumi aktuāliem jautājumiem ar kaimiņvalstīm, tostarp risinājums Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Grieķijas domstarpībām par valsts nosaukumu; šajā sakarībā aicina abu valstu valdības pastiprināt centienus; atgādina, ka ir svarīgi saglabāt labas kaimiņattiecības, un prasa Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai būt apdomīgai jautājumos, kas ietekmē kaimiņvalstis; norāda uz nesen izveidotajām diplomātiskajām attiecībām ar Kosovu, kā arī nolīguma noslēgšanu par robežu fizisku demarkāciju, uzskatot, ka tas ir īpaši nozīmīgs ieguldījums reģiona stabilitātē; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas paveikto kopš iepriekšējā progresa ziņojuma un jo īpaši dažu pēdējo mēnešu laikā; ar gandarījumu norāda, ka šos panākumus ir atzinusi Komisija, kas ieteica sākt pievienošanās sarunas ar šo valsti; aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 2009. gada decembrī; sagaida, ka sarunas sāksies tuvākajā nākotnē, un cer, ka tiks panākti savstarpēji pieņemami risinājumi aktuāliem jautājumiem ar kaimiņvalstīm, tostarp risinājums Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Grieķijas domstarpībām par valsts nosaukumu; šajā sakarībā aicina abu valstu valdības pastiprināt centienus; atgādina, ka ir svarīgi saglabāt labas kaimiņattiecības, un prasa Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai būt apdomīgai jautājumos, kas ietekmē kaimiņvalstis; norāda uz nesen izveidotajām diplomātiskajām attiecībām ar Kosovu, kā arī nolīguma noslēgšanu par robežu fizisku demarkāciju, uzskatot, ka tas ir īpaši nozīmīgs ieguldījums reģiona stabilitātē;

| 21. | aicina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes turpināt pūliņus, lai īstenotu reformu procesu, jo īpaši attiecībā uz valsts pārvaldi un tiesu iestādēm, korupcijas apkarošanas politiku, sieviešu tiesībām un etnisko grupu savstarpējām attiecībām, tostarp dažādas etniskās izcelsmes personu tiesību ievērošanu un viņu līdzdalības palielināšanu sabiedriskajā dzīvē un pārvaldē; |
| --- | --- |

21.

aicina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes turpināt pūliņus, lai īstenotu reformu procesu, jo īpaši attiecībā uz valsts pārvaldi un tiesu iestādēm, korupcijas apkarošanas politiku, sieviešu tiesībām un etnisko grupu savstarpējām attiecībām, tostarp dažādas etniskās izcelsmes personu tiesību ievērošanu un viņu līdzdalības palielināšanu sabiedriskajā dzīvē un pārvaldē;

| 22. | atzinīgi vērtē kandidātvalsts Turcijas panākumus, kas gūti, pildot Kopenhāgenas politiskos kritērijus; prasa Turcijas valdībai un visām Turcijas parlamentā pārstāvētajām partijām panākt vienprātību attiecībā uz būtiskāko reformu noteikšanu un īstenošanu; atzinīgi vērtē to, ka valdība ir apstiprinājusi tiesu reformas stratēģiju, un norāda, ka Turcijas valsts un sabiedrības attīstībai ir ārkārtīgi svarīgi ātri īstenot šo reformu; pauž bažas par situāciju vārda brīvības un preses brīvības jomā, jo īpaši pēc tam, kad kādai mediju grupai tika uzlikts bezprecedenta naudas sods; ar gandarījumu atzīmē arvien atklātākās sabiedriskās debates Turcijā par jautājumiem, kas agrāk bija tabu; pauž nožēlu par nelielo progresu, kas gūts reliģijas brīvības jomā, un prasa, lai valdība izstrādātu tiesisku regulējumu, kas atbilstu Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, tādējādi ļaujot gan visām tām reliģiskajām kopienām, kuru locekļi nav islāma piekritēji, gan alevītu kopienai darboties bez nepamatotiem ierobežojumiem; izsaka nožēlu par saistību neizpildi, kuras paredzētas EK un Turcijas Asociācijas nolīguma papildu protokolā, un pieprasa, lai šīs saistības nekavējoties tiktu pilnībā īstenotas bez diskriminācijas; aicina Turcijas valdību un visas iesaistītās personas aktīvi sniegt ieguldījumu, lai ātri izstrādātu visaptverošu risinājumu Kipras jautājumā, ievērojot ANO Drošības padomes rezolūcijas un ES dibināšanas pamatprincipus; atzinīgi vērtē centienus atrisināt kurdu jautājumu saistībā ar projektu “Demokrātiskais sākums” (Democratic Opening) un mudina Turcijas valdību veikt konkrētus pasākumus, lai rastu risinājumu kurdu izcelsmes pilsoņu situācijā, un prasa, lai politiskie spēki atbalstītu šo procesu; atzinīgi vērtē diplomātiskos pūliņus normalizēt attiecības ar Armēniju un prasa Turcijas Lielajai Nacionālajai Asamblejai, kā arī Armēnijas parlamentam ratificēt attiecīgos protokolus; atzinīgi vērtē to, ka Turcija ir parakstījusi starpvaldību līgumu par Nabucco gāzes vadu, jo šā līguma īstenošana ir viena no svarīgākajām ES prioritātēm energoapgādes drošības jomā, un prasa pievienošanās sarunās sākt apspriest enerģētikas sadaļu; atzīmē sarunu atsākšanu par atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kas noslēgts starp ES un Turciju, un prasa, lai Turcija, kamēr notiek šīs sarunas, pilnībā īstenotu pašreizējos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas noslēgti ar dalībvalstīm; aicina Turcijas valdību pastiprināt ārpolitikas koordināciju ar ES, jo īpaši attiecībā uz Irānu; tomēr pauž nožēlu par to, ka NATO un ES stratēģisko sadarbību, kas pārsniedz “Berlīne plus” (Berlin Plus) nolīguma ietvarus, bloķē Turcijas iebildumi, kas negatīvi ietekmē izvietotā ES personāla aizsardzību, un prasa Turcijai atsaukt šos iebildumus cik drīz vien iespējams; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē kandidātvalsts Turcijas panākumus, kas gūti, pildot Kopenhāgenas politiskos kritērijus; prasa Turcijas valdībai un visām Turcijas parlamentā pārstāvētajām partijām panākt vienprātību attiecībā uz būtiskāko reformu noteikšanu un īstenošanu; atzinīgi vērtē to, ka valdība ir apstiprinājusi tiesu reformas stratēģiju, un norāda, ka Turcijas valsts un sabiedrības attīstībai ir ārkārtīgi svarīgi ātri īstenot šo reformu; pauž bažas par situāciju vārda brīvības un preses brīvības jomā, jo īpaši pēc tam, kad kādai mediju grupai tika uzlikts bezprecedenta naudas sods; ar gandarījumu atzīmē arvien atklātākās sabiedriskās debates Turcijā par jautājumiem, kas agrāk bija tabu; pauž nožēlu par nelielo progresu, kas gūts reliģijas brīvības jomā, un prasa, lai valdība izstrādātu tiesisku regulējumu, kas atbilstu Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai, tādējādi ļaujot gan visām tām reliģiskajām kopienām, kuru locekļi nav islāma piekritēji, gan alevītu kopienai darboties bez nepamatotiem ierobežojumiem; izsaka nožēlu par saistību neizpildi, kuras paredzētas EK un Turcijas Asociācijas nolīguma papildu protokolā, un pieprasa, lai šīs saistības nekavējoties tiktu pilnībā īstenotas bez diskriminācijas; aicina Turcijas valdību un visas iesaistītās personas aktīvi sniegt ieguldījumu, lai ātri izstrādātu visaptverošu risinājumu Kipras jautājumā, ievērojot ANO Drošības padomes rezolūcijas un ES dibināšanas pamatprincipus; atzinīgi vērtē centienus atrisināt kurdu jautājumu saistībā ar projektu “Demokrātiskais sākums” (Democratic Opening) un mudina Turcijas valdību veikt konkrētus pasākumus, lai rastu risinājumu kurdu izcelsmes pilsoņu situācijā, un prasa, lai politiskie spēki atbalstītu šo procesu; atzinīgi vērtē diplomātiskos pūliņus normalizēt attiecības ar Armēniju un prasa Turcijas Lielajai Nacionālajai Asamblejai, kā arī Armēnijas parlamentam ratificēt attiecīgos protokolus; atzinīgi vērtē to, ka Turcija ir parakstījusi starpvaldību līgumu par Nabucco gāzes vadu, jo šā līguma īstenošana ir viena no svarīgākajām ES prioritātēm energoapgādes drošības jomā, un prasa pievienošanās sarunās sākt apspriest enerģētikas sadaļu; atzīmē sarunu atsākšanu par atpakaļuzņemšanas nolīgumu, kas noslēgts starp ES un Turciju, un prasa, lai Turcija, kamēr notiek šīs sarunas, pilnībā īstenotu pašreizējos divpusējos atpakaļuzņemšanas nolīgumus, kas noslēgti ar dalībvalstīm; aicina Turcijas valdību pastiprināt ārpolitikas koordināciju ar ES, jo īpaši attiecībā uz Irānu; tomēr pauž nožēlu par to, ka NATO un ES stratēģisko sadarbību, kas pārsniedz “Berlīne plus” (Berlin Plus) nolīguma ietvarus, bloķē Turcijas iebildumi, kas negatīvi ietekmē izvietotā ES personāla aizsardzību, un prasa Turcijai atsaukt šos iebildumus cik drīz vien iespējams;

| 23. | ar gandarījumu norāda uz Serbijas panākumiem un jo īpaši tās vienpusēji īstenoto Pagaidu nolīgumu; uzskata, ka šāda vienpusēja īstenošana, kas veikta, neskatoties uz valdošo finanšu krīzi, norāda uz šīs valsts apņēmību virzīties uz priekšu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā; tādēļ prasa Padomei nekavējoties pieņemt lēmumu par Pagaidu nolīguma ratifikāciju; prasa, lai Serbija pilnībā sadarbotos ar ICTY; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ICTY virsprokurora 2009. gada 4. jūnijā iesniegto jaunāko ziņojumu, kurā pausts apstiprinājums tam, ka Serbija ir guvusi papildu panākumus, sadarbojoties ar ICTY; uzskata par svarīgu arī to, ka Belgradas rajona tiesas Kara noziegumu palātā turpinās vainīgo saukšana pie atbildības; atzinīgi vērtē to, ka Serbijas iestādes ir parakstījušas protokolu par policijas amatpersonu dalību ES Tiesiskuma misijā (EULEX KOSOVO), un aicina Serbiju padziļināt sadarbību ar EULEX KOSOVO, jo īpaši attiecībā uz EULEX KOSOVO darbību Kosovas ziemeļu daļā; pauž nožēlu par to, ka Serbijas varas iestādes aicināja Kosovas serbus boikotēt 2009. gada 15. novembrī notikušās vietējās vēlēšanas, un prasa, lai tās pieņemtu konstruktīvu pieeju, kas mudinās Kosovas serbu sabiedrību aktīvi iesaistīties Kosovas iestāžu darbā; |
| --- | --- |

23.

ar gandarījumu norāda uz Serbijas panākumiem un jo īpaši tās vienpusēji īstenoto Pagaidu nolīgumu; uzskata, ka šāda vienpusēja īstenošana, kas veikta, neskatoties uz valdošo finanšu krīzi, norāda uz šīs valsts apņēmību virzīties uz priekšu ceļā uz dalību Eiropas Savienībā; tādēļ prasa Padomei nekavējoties pieņemt lēmumu par Pagaidu nolīguma ratifikāciju; prasa, lai Serbija pilnībā sadarbotos ar ICTY; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ICTY virsprokurora 2009. gada 4. jūnijā iesniegto jaunāko ziņojumu, kurā pausts apstiprinājums tam, ka Serbija ir guvusi papildu panākumus, sadarbojoties ar ICTY; uzskata par svarīgu arī to, ka Belgradas rajona tiesas Kara noziegumu palātā turpinās vainīgo saukšana pie atbildības; atzinīgi vērtē to, ka Serbijas iestādes ir parakstījušas protokolu par policijas amatpersonu dalību ES Tiesiskuma misijā (EULEX KOSOVO), un aicina Serbiju padziļināt sadarbību ar EULEX KOSOVO, jo īpaši attiecībā uz EULEX KOSOVO darbību Kosovas ziemeļu daļā; pauž nožēlu par to, ka Serbijas varas iestādes aicināja Kosovas serbus boikotēt 2009. gada 15. novembrī notikušās vietējās vēlēšanas, un prasa, lai tās pieņemtu konstruktīvu pieeju, kas mudinās Kosovas serbu sabiedrību aktīvi iesaistīties Kosovas iestāžu darbā;

| 24. | atzīst, ka Bosnija un Hercegovina ir guvusi zināmus panākumus drošības un robežu pārvaldības jomā; tomēr pauž neapmierinātību par iespējamās kandidātvalsts Bosnijas un Hercegovinas nepietiekamajiem panākumiem ceļā uz dalību Eiropas Savienībā; ar pieaugošām bažām norāda uz nestabilo politisko klimatu un abu pušu kopēja skatījuma trūkumu un pauž nosodījumu par musinošajiem izteikumiem, kas var mazināt panākumus etniskās samierināšanas procesā un valsts struktūru darbībā; mudina Padomi turpināt centienus, lai ar starptautiskās sabiedrības atbalstu īstenotu dialogu ar Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem līderiem nolūkā palīdzēt šai valstij un tās tautām saglabāt virzību uz integrāciju Eiropas Savienībā; uzsver, ka ir svarīgi veidot noturīgāku konstitucionālo sistēmu, kas ļautu valsts iestādēm darboties vēl efektīvāk; tādēļ atsaucas uz Padomes prezidentūras, Komisijas un ASV vadības nesenajiem kopīgajiem diplomātiskajiem pūliņiem un iesaka turpināt sarunas, ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas politiķu iepriekšējās vienošanās; atgādina par nepieciešamību ciešāk iesaistīt deputātus un pilsonisko sabiedrību dzīvotspējīgas valsts saglabāšanā; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka Bosnija un Hercegovina ir guvusi zināmus panākumus drošības un robežu pārvaldības jomā; tomēr pauž neapmierinātību par iespējamās kandidātvalsts Bosnijas un Hercegovinas nepietiekamajiem panākumiem ceļā uz dalību Eiropas Savienībā; ar pieaugošām bažām norāda uz nestabilo politisko klimatu un abu pušu kopēja skatījuma trūkumu un pauž nosodījumu par musinošajiem izteikumiem, kas var mazināt panākumus etniskās samierināšanas procesā un valsts struktūru darbībā; mudina Padomi turpināt centienus, lai ar starptautiskās sabiedrības atbalstu īstenotu dialogu ar Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem līderiem nolūkā palīdzēt šai valstij un tās tautām saglabāt virzību uz integrāciju Eiropas Savienībā; uzsver, ka ir svarīgi veidot noturīgāku konstitucionālo sistēmu, kas ļautu valsts iestādēm darboties vēl efektīvāk; tādēļ atsaucas uz Padomes prezidentūras, Komisijas un ASV vadības nesenajiem kopīgajiem diplomātiskajiem pūliņiem un iesaka turpināt sarunas, ņemot vērā Bosnijas un Hercegovinas politiķu iepriekšējās vienošanās; atgādina par nepieciešamību ciešāk iesaistīt deputātus un pilsonisko sabiedrību dzīvotspējīgas valsts saglabāšanā;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu saskaņā ar stiprināt attiecības ar Kosovu (5), tostarp iespēju noskaidrot nosacījumus, lai Kosova varētu piedalīties Kopienas programmās; sagaida, ka decentralizācijas process tiks pabeigts līdz šā gada beigām, lai izpildītu M. Ahtisaari plānā norādītās pamatprasības, tādējādi nodrošinot visu Kosovas iedzīvotāju un jo īpaši serbu minoritātes politisko pārstāvību; aicina Kosovas iestādes turpināt centienus uzlabot un nodrošināt minoritāšu tiesību ievērošanu; atzinīgi vērtē 2009. gada 15. novembrī notikušo pašvaldību vēlēšanu mierīgo un nevainojamo norisi un atzīst Centrālās vēlēšanu komisijas pūles, sagatavojot tās; turklāt atzinīgi vērtē Kosovas serbu bezprecedenta aktīvo līdzdalību vēlēšanās un uzskata, ka šis apstāklis liecina par to, ka Kosovas serbu kopiena vēlas uzņemties pienākumu izpildi Kosovas iestādēs; atzinīgi vērtē to, ka panākta EULEX KOSOVO pilnīga darbības spēja, kas ļaus tai īstenot tās pilnvaras, veicināt tiesiskumu, sabiedrisko kārtību, drošību, pārredzamību un atbildību visā Kosovā, kā arī radīs priekšnoteikumus Kosovas integrācijai Eiropas Savienībā, ja tā panāks atbilstību viesiem nepieciešamajiem nosacījumiem un prasībām; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu saskaņā ar stiprināt attiecības ar Kosovu (5), tostarp iespēju noskaidrot nosacījumus, lai Kosova varētu piedalīties Kopienas programmās; sagaida, ka decentralizācijas process tiks pabeigts līdz šā gada beigām, lai izpildītu M. Ahtisaari plānā norādītās pamatprasības, tādējādi nodrošinot visu Kosovas iedzīvotāju un jo īpaši serbu minoritātes politisko pārstāvību; aicina Kosovas iestādes turpināt centienus uzlabot un nodrošināt minoritāšu tiesību ievērošanu; atzinīgi vērtē 2009. gada 15. novembrī notikušo pašvaldību vēlēšanu mierīgo un nevainojamo norisi un atzīst Centrālās vēlēšanu komisijas pūles, sagatavojot tās; turklāt atzinīgi vērtē Kosovas serbu bezprecedenta aktīvo līdzdalību vēlēšanās un uzskata, ka šis apstāklis liecina par to, ka Kosovas serbu kopiena vēlas uzņemties pienākumu izpildi Kosovas iestādēs; atzinīgi vērtē to, ka panākta EULEX KOSOVO pilnīga darbības spēja, kas ļaus tai īstenot tās pilnvaras, veicināt tiesiskumu, sabiedrisko kārtību, drošību, pārredzamību un atbildību visā Kosovā, kā arī radīs priekšnoteikumus Kosovas integrācijai Eiropas Savienībā, ja tā panāks atbilstību viesiem nepieciešamajiem nosacījumiem un prasībām;

| 26. | atzīst Melnkalnes paveikto kopš pēdējā progresa ziņojuma; norāda, ka šī valsts ir iesniegusi pieteikumu līdzdalībai Eiropas Savienībā un ka Padome ir pieņēmusi lēmumu aicināt Komisiju sagatavot atzinumu par Melnkalnes pieteikumu; atzinīgi vērtē Melnkalnes paveikto, jo īpaši neseno vēlēšanu nevainojamo norisi un valsts ievērojamos sasniegumus ekonomikas jomā neatkarīgi no ekonomikas krīzes pasaulē, un mudina minēto valsti turpināt centienus veikt reformas; |
| --- | --- |

26.

atzīst Melnkalnes paveikto kopš pēdējā progresa ziņojuma; norāda, ka šī valsts ir iesniegusi pieteikumu līdzdalībai Eiropas Savienībā un ka Padome ir pieņēmusi lēmumu aicināt Komisiju sagatavot atzinumu par Melnkalnes pieteikumu; atzinīgi vērtē Melnkalnes paveikto, jo īpaši neseno vēlēšanu nevainojamo norisi un valsts ievērojamos sasniegumus ekonomikas jomā neatkarīgi no ekonomikas krīzes pasaulē, un mudina minēto valsti turpināt centienus veikt reformas;

| 27. | atzīst Albānijas paveikto kopš pēdējā progresa ziņojuma un jo īpaši — panākumus personas apliecību izsniegšanā un nesenajās valsts vēlēšanās novērotos uzlabojumus vēlēšanu norises tiesiskajā un administratīvajā regulējumā; prasa opozīcijai pārtraukt boikotēt parlamentu un aicina to pildīt pienākumus, proti, pārstāvēt parlamentā vēlētājus; aicina valdību un opozīciju panākt kopēju pamatu, lai pēc nesenajām vēlēšanām turpinātu darbu parlamentā; norāda, ka Albānija ir iesniegusi pieteikumu līdzdalībai Eiropas Savienībā un ka Padome ir pieņēmusi lēmumu aicināt Komisiju sagatavot atzinumu par šīs valsts pieteikumu; mudina Albānijas iestādes turpināt centienus un īstenot reformas šīs valsts iedzīvotāju ekonomikas un sociālās izaugsmes interesēs, lai valsts varētu turpināt virzību uz līdzdalību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

27.

atzīst Albānijas paveikto kopš pēdējā progresa ziņojuma un jo īpaši — panākumus personas apliecību izsniegšanā un nesenajās valsts vēlēšanās novērotos uzlabojumus vēlēšanu norises tiesiskajā un administratīvajā regulējumā; prasa opozīcijai pārtraukt boikotēt parlamentu un aicina to pildīt pienākumus, proti, pārstāvēt parlamentā vēlētājus; aicina valdību un opozīciju panākt kopēju pamatu, lai pēc nesenajām vēlēšanām turpinātu darbu parlamentā; norāda, ka Albānija ir iesniegusi pieteikumu līdzdalībai Eiropas Savienībā un ka Padome ir pieņēmusi lēmumu aicināt Komisiju sagatavot atzinumu par šīs valsts pieteikumu; mudina Albānijas iestādes turpināt centienus un īstenot reformas šīs valsts iedzīvotāju ekonomikas un sociālās izaugsmes interesēs, lai valsts varētu turpināt virzību uz līdzdalību Eiropas Savienībā;

| 28. | atzinīgi vērtē Islandes pieteikumu dalībai un sagaida, ka Komisija drīz sagatavos atzinumu un ieteikumu saistībā ar šo pieteikumu un ka, ņemot vērā šīs valsts noturīgās demokrātiskās tradīcijas un augsto atbilsmes līmeni acquis communautaire līmeni, Islande tuvākajā laikā saņems kandidātvalsts statusu; tomēr uzskata, ka Komisijai, sagatavojot novērtējumu, būtu jāņem vērā būtisks elements — Islandes rezultāti, īstenojot Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu noteiktās saistības; vairākkārt atkārto Komisijai pausto prasību iespējami drīz — 2010. gada pirmajā pusē — atklāt delegācijas biroju Reikjavikā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē Islandes pieteikumu dalībai un sagaida, ka Komisija drīz sagatavos atzinumu un ieteikumu saistībā ar šo pieteikumu un ka, ņemot vērā šīs valsts noturīgās demokrātiskās tradīcijas un augsto atbilsmes līmeni acquis communautaire līmeni, Islande tuvākajā laikā saņems kandidātvalsts statusu; tomēr uzskata, ka Komisijai, sagatavojot novērtējumu, būtu jāņem vērā būtisks elements — Islandes rezultāti, īstenojot Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu noteiktās saistības; vairākkārt atkārto Komisijai pausto prasību iespējami drīz — 2010. gada pirmajā pusē — atklāt delegācijas biroju Reikjavikā;

| 29. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt funkcionālu un saskaņotu modeli jauno ES delegāciju darbībai paplašināšanās zonā, saglabājot ES darbības vienotību pēc Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveides, jo īpaši tāpēc, ka atbildība par paplašināšanās politiku nav ietverta EĀDD atbildības jomā; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju un Padomi izstrādāt funkcionālu un saskaņotu modeli jauno ES delegāciju darbībai paplašināšanās zonā, saglabājot ES darbības vienotību pēc Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveides, jo īpaši tāpēc, ka atbildība par paplašināšanās politiku nav ietverta EĀDD atbildības jomā;

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un attiecīgo dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un attiecīgo dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 291 E, 30.11.2006., 402. lpp.

(2)  OV C 317 E, 23.12.2006., 480. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0363.

(4)  Saskaņā ar ANO DPR 1244/1999.

(5)  22 ES dalībvalstis ir atzinušas Kosovu, savukārt 5 dalībvalstis to nav izdarījušas.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/53

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisVardarbības pret sievietēm izskaušana

P7_TA(2009)0098

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu

2010/C 285 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā ANO juridisko instrumentu noteikumus cilvēktiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz sieviešu tiesībām, piemērām, ANO Statūtus, Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, starptautiskos paktus par pilsoņtiesībām un politiskajām tiesībām, kā arī ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un cita veida cilvēku izmantošanu prostitūcijas pakalpojumu sniegšanai, Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, kā arī Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

ņemot vērā citus ANO dokumentus par vardarbību pret sievietēm, piemēram, Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas pieņemta Pasaules Cilvēktiesību konferencē 1993. gada 25. jūnijā (A/CONF. 157/23), 1993. gada 20. decembra deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (A/RES/48/104), ANO Ģenerālās asamblejas 1997. gada 12. decembra rezolūciju “Par pasākumiem noziegumu novēršanā un krimināltiesību jomā vardarbības pret sievieti izskaušanai” (A/RES/52/86), 2002. gada 18. decembra rezolūciju “Ceļā uz goda noziegumu pret sievietēm izskaušanu” (A/RES/57/179), 2003. gada 22. decembra rezolūciju “Par vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušanu” (A/RES/58/147), ANO augstā cilvēktiesību komisāra īpašo referentu ziņojumus par vardarbību pret sievietēm un vispārējo ieteikumu Nr. 19, ko pieņēmusi Komiteja sieviešu diskriminācijas izskaušana jautājumos (11 sesija, 1992. gads),

ņemot vērā Ceturtās pasaules sieviešu konferences 1995. gada 15. septembrī Pekinā pieņemto Pekinas deklarāciju un rīcības programmu un Parlamenta 2000. gada 18. maija rezolūciju par Pekinā pieņemtās rīcības programmas izpildi (1) un 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās pasaules sieviešu konferences rīcības programmas izpildi (Pekina + 10) (2),

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2006. gada 6. jūlija ziņojumu “Padziļināts pētījums par vardarbības pret sievietēm veidiem” (A/61/122/Add.1),

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 19. decembra rezolūciju “Par centienu pastiprināšanu, lai izskaustu jebkāda veida vardarbību pret sievietēm” (A/RES/61/143),

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2003. gada 23. aprīļa rezolūciju Nr. 2003/45 “Par vardarbības pret sievietēm izskaušanu” (E/CN.4/RES/2003/45),

ņemot vērā 2006. gada 12. maija 114 Asamblejā pieņemto Parlamentu savienības rezolūciju par parlamentu nozīmi, izskaužot vardarbību pret sievietēm,

ņemot vērā Parlamenta 1997. gada 16. septembra rezolūciju par nepieciešamību veikt Eiropas Savienības mēroga kampaņu, lai nepieļautu vardarbību pret sievietēm (3),

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 2. februāra rezolūciju par pašreizējo situāciju, apkarojot vardarbību pret sievietēm, un par turpmāko rīcību (4),

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 11. oktobra rezolūciju par sieviešu slepkavībām Meksikā un Centrālamerikā un Eiropas Savienības lomu to apkarošanā (5),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju par cīņu pret sieviešu dzimumorgānu izkropļošanu Eiropas Savienībā (6),

ņemot vērā 2009. gada 1. oktobra Padomei (O-0096/2009 - B7-0220/2009) un Komisijai (O-0097/2009 - B7-0221/2009) iesniegtos jautājumus par vardarbības pret sievietēm izskaušanu,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ANO Pekinas rīcības programmā vardarbības pret sievietēm izskaušanai ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir jebkura veida uz dzimumu balstīta vardarbība, kuras rezultātā sieviete cieš vai var ciest fiziski, seksuāli vai psiholoģiski, tostarp arī šādu nodarījumu draudi, ietekmēšana vai brīvības patvaļīga atņemšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Pekinas rīcības programmā vardarbības pret sievietēm izskaušanai ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir jebkura veida uz dzimumu balstīta vardarbība, kuras rezultātā sieviete cieš vai var ciest fiziski, seksuāli vai psiholoģiski, tostarp arī šādu nodarījumu draudi, ietekmēšana vai brīvības patvaļīga atņemšana;

| B. | tā kā ANO Pekinas rīcības programmā ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir vīriešu un sieviešu vēsturiski nevienlīdzīga varas sadalījuma izpausme un ka šī nevienlīdzība ir radījusi vīriešu dominējošo stāvokli un sieviešu diskrimināciju, kā arī sieviešu pilnvērtīgas attīstības kavēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO Pekinas rīcības programmā ir noteikts, ka vardarbība pret sievietēm ir vīriešu un sieviešu vēsturiski nevienlīdzīga varas sadalījuma izpausme un ka šī nevienlīdzība ir radījusi vīriešu dominējošo stāvokli un sieviešu diskrimināciju, kā arī sieviešu pilnvērtīgas attīstības kavēšanu;

| C. | tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir ne tikai sabiedrības veselības problēma, bet arī dzimumu nevienlīdzības aspekts — joma, kurā ES ir pilnvarota rīkoties; |
| --- | --- |

C.

tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir ne tikai sabiedrības veselības problēma, bet arī dzimumu nevienlīdzības aspekts — joma, kurā ES ir pilnvarota rīkoties;

| D. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES pamatprincips, kas iekļauts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

D.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES pamatprincips, kas iekļauts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| E. | tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir pārkāpums pret cilvēktiesībām — jo īpaši pret tiesībām uz dzīvību, tiesībām uz drošību, tiesībām uz cieņu, tiesībām uz fizisku un garīgu neaizskaramību un tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo izvēli un veselību; |
| --- | --- |

E.

tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir pārkāpums pret cilvēktiesībām — jo īpaši pret tiesībām uz dzīvību, tiesībām uz drošību, tiesībām uz cieņu, tiesībām uz fizisku un garīgu neaizskaramību un tiesībām uz seksuālo un reproduktīvo izvēli un veselību;

| F. | tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir šķērslis sieviešu līdzdalībai sabiedriskajā dzīvē, politikā un darba tirgū, un var būt par iemeslu sieviešu atstumtībai un nabadzībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir šķērslis sieviešu līdzdalībai sabiedriskajā dzīvē, politikā un darba tirgū, un var būt par iemeslu sieviešu atstumtībai un nabadzībai;

| G. | tā kā vardarbība pret sievietēm tās galējās izpausmēs noved pie viņu nogalināšanas; |
| --- | --- |

G.

tā kā vardarbība pret sievietēm tās galējās izpausmēs noved pie viņu nogalināšanas;

| H. | tā kā vardarbība pret sievietēm ir cieši saistīta ar vardarbību pret bērniem un tā ietekmē bērnu dzīvi un psiholoģisko labklājību; |
| --- | --- |

H.

tā kā vardarbība pret sievietēm ir cieši saistīta ar vardarbību pret bērniem un tā ietekmē bērnu dzīvi un psiholoģisko labklājību;

| I. | tā kā vardarbība pret sievietēm, kuras ir mātes, ilgtermiņā tieši un netieši atstāj negatīvu ietekmi uz viņu bērnu emocionālo un garīgo veselību un var izraisīt vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas apburto loku, kas atkārtojas no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

I.

tā kā vardarbība pret sievietēm, kuras ir mātes, ilgtermiņā tieši un netieši atstāj negatīvu ietekmi uz viņu bērnu emocionālo un garīgo veselību un var izraisīt vardarbības un ļaunprātīgas izmantošanas apburto loku, kas atkārtojas no paaudzes paaudzē;

| J. | tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir visā Eiropā un pasaulē plaši izplatīta strukturāla problēma, kas skar cietušās un pārkāpumu izdarītājus neatkarīgi no viņu vecuma, izglītības, ienākumiem un sociālā stāvokļa, un šīs problēmas pamatā ir varas nevienlīdzīgais sadalījums starp sievietēm un vīriešiem mūsu sabiedrībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā vīriešu vardarbība pret sievietēm ir visā Eiropā un pasaulē plaši izplatīta strukturāla problēma, kas skar cietušās un pārkāpumu izdarītājus neatkarīgi no viņu vecuma, izglītības, ienākumiem un sociālā stāvokļa, un šīs problēmas pamatā ir varas nevienlīdzīgais sadalījums starp sievietēm un vīriešiem mūsu sabiedrībā;

| K. | tā kā pret sievietēm veiktās vardarbības veidi dažādās kultūrās un tradīcijās ir atšķirīgi un tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana, tā sauktie goda aizstāvēšanas noziegumi un piespiedu laulības ir arī Eiropas Savienībā sastopama realitāte; |
| --- | --- |

K.

tā kā pret sievietēm veiktās vardarbības veidi dažādās kultūrās un tradīcijās ir atšķirīgi un tā kā sieviešu dzimumorgānu kropļošana, tā sauktie goda aizstāvēšanas noziegumi un piespiedu laulības ir arī Eiropas Savienībā sastopama realitāte;

| L. | tā kā kari, bruņoti konflikti, atjaunošanas process pēc konfliktiem, ekonomiskā, sociālā un/vai finanšu krīze palielina sieviešu individuālo un kolektīvo neaizsargātību pret vīriešu vardarbību, un šīs situācijas nevar uzskatīt par attaisnojumu iecietībai pret vīriešu vardarbību; |
| --- | --- |

L.

tā kā kari, bruņoti konflikti, atjaunošanas process pēc konfliktiem, ekonomiskā, sociālā un/vai finanšu krīze palielina sieviešu individuālo un kolektīvo neaizsargātību pret vīriešu vardarbību, un šīs situācijas nevar uzskatīt par attaisnojumu iecietībai pret vīriešu vardarbību;

| M. | tā kā sieviešu tirdzniecība seksuālai izmantošanai un citiem nolūkiem ir rupjš sieviešu cilvēktiesību pārkāpums, kas rada kaitējumu gan atsevišķām cietušajām personām, gan visai sabiedrībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā sieviešu tirdzniecība seksuālai izmantošanai un citiem nolūkiem ir rupjš sieviešu cilvēktiesību pārkāpums, kas rada kaitējumu gan atsevišķām cietušajām personām, gan visai sabiedrībai;

| N. | tā kā, Eiropā pastāvot iecietībai pret prostitūciju, paplašinās sieviešu tirdzniecība seksuālai izmantošanai, kā arī sekstūrisms; |
| --- | --- |

N.

tā kā, Eiropā pastāvot iecietībai pret prostitūciju, paplašinās sieviešu tirdzniecība seksuālai izmantošanai, kā arī sekstūrisms;

| O. | tā kā ES nav regulāri ievāktu un salīdzināmu datu apkopojumu par dažādiem vardarbības veidiem pret sievietēm un tāpēc ir grūti pilnībā apzināties šīs problēmas apjomus un rast atbilstīgus risinājumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES nav regulāri ievāktu un salīdzināmu datu apkopojumu par dažādiem vardarbības veidiem pret sievietēm un tāpēc ir grūti pilnībā apzināties šīs problēmas apjomus un rast atbilstīgus risinājumus;

| P. | tā kā uz dzimumu balstītas vardarbības dēļ cietušo sieviešu skaits ir satraucoši liels; |
| --- | --- |

P.

tā kā uz dzimumu balstītas vardarbības dēļ cietušo sieviešu skaits ir satraucoši liels;

| Q. | tā kā plašsaziņas līdzekļos attēlotais, bieži vien sagrozītais un patiesībai neatbilstošais sievietes kā patēriņa preces tēls apdraud cilvēka cieņas ievērošanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā plašsaziņas līdzekļos attēlotais, bieži vien sagrozītais un patiesībai neatbilstošais sievietes kā patēriņa preces tēls apdraud cilvēka cieņas ievērošanu;

| R. | tā kā līdztekus ekonomiskajai atkarībai (kas ir bieži sastopama sieviešu vidū) joprojām pastāv nozīmīgi faktori, kāpēc cietušās sievietes neziņo par vardarbību, proti, sociālajā kultūrā un priekšstatos izplatītie pieņēmumi, ka vīriešu vardarbība pret sievietēm ir privāta lieta vai ka sievietes pašas ir vainojamas šādā vardarbībā; |
| --- | --- |

R.

tā kā līdztekus ekonomiskajai atkarībai (kas ir bieži sastopama sieviešu vidū) joprojām pastāv nozīmīgi faktori, kāpēc cietušās sievietes neziņo par vardarbību, proti, sociālajā kultūrā un priekšstatos izplatītie pieņēmumi, ka vīriešu vardarbība pret sievietēm ir privāta lieta vai ka sievietes pašas ir vainojamas šādā vardarbībā;

| S. | tā kā bieži vien no vīriešu vardarbības cietušās sievietes neziņo par vardarbību sarežģītu psiholoģisku, finansiālu, sociālu un kultūras iemeslu dēļ, kā arī dažkārt tādēļ, ka neuzticas policijas, tiesas, sociālās palīdzības un medicīniskajiem dienestiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā bieži vien no vīriešu vardarbības cietušās sievietes neziņo par vardarbību sarežģītu psiholoģisku, finansiālu, sociālu un kultūras iemeslu dēļ, kā arī dažkārt tādēļ, ka neuzticas policijas, tiesas, sociālās palīdzības un medicīniskajiem dienestiem;

| T. | tā kā Parlaments ir bieži aicinājis noteikt vienu Eiropas gadu par visu veidu vardarbības pret sievietēm izskaušanas gadu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Parlaments ir bieži aicinājis noteikt vienu Eiropas gadu par visu veidu vardarbības pret sievietēm izskaušanas gadu;

| U. | tā kā ANO ir noteikusi 25. novembri par Starptautisko dienu vardarbības pret sievietēm izskaušanai un tā kā 2009. gada decembrī Eiropas Parlamentā notiks starptautisks seminārs par vardarbības pret sievietēm apkarošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā ANO ir noteikusi 25. novembri par Starptautisko dienu vardarbības pret sievietēm izskaušanai un tā kā 2009. gada decembrī Eiropas Parlamentā notiks starptautisks seminārs par vardarbības pret sievietēm apkarošanu;

| V. | tā kā ir neatliekami nepieciešams ieviest visaptverošu juridisku instrumentu, ar kuru apkarot visu veidu vardarbību pret sievietēm Eiropā, tostarp sieviešu tirdzniecību, |
| --- | --- |

V.

tā kā ir neatliekami nepieciešams ieviest visaptverošu juridisku instrumentu, ar kuru apkarot visu veidu vardarbību pret sievietēm Eiropā, tostarp sieviešu tirdzniecību,

| 1. | mudina dalībvalstis uzlabot savus likumus un politikas virzienus, lai apkarotu visu veidu vardarbību pret sievietēm, un jo īpaši izstrādāt tādus visaptverošus valstu rīcības plānus vardarbības pret sievietēm izskaušanai, kuri pamatotos uz dzimumu nevienlīdzības izraisītas vardarbības pret sievietēm problēmu analīzi un starptautiskos līgumos noteiktām dalībvalstu saistībām visu veidu diskriminācijas pret sievietēm izskaušanā un kuros būtu ietverti konkrēti pasākumi vīriešu vardarbības novēršanai, cietušo personu aizsardzībai un vainīgo saukšanai pie atbildības; |
| --- | --- |

1.

mudina dalībvalstis uzlabot savus likumus un politikas virzienus, lai apkarotu visu veidu vardarbību pret sievietēm, un jo īpaši izstrādāt tādus visaptverošus valstu rīcības plānus vardarbības pret sievietēm izskaušanai, kuri pamatotos uz dzimumu nevienlīdzības izraisītas vardarbības pret sievietēm problēmu analīzi un starptautiskos līgumos noteiktām dalībvalstu saistībām visu veidu diskriminācijas pret sievietēm izskaušanā un kuros būtu ietverti konkrēti pasākumi vīriešu vardarbības novēršanai, cietušo personu aizsardzībai un vainīgo saukšanai pie atbildības;

| 2. | mudina dalībvalstis, izmantojot atbilstošas programmas un valsts finansējuma mehānismus, atbalstīt brīvprātīgās organizācijas un asociācijas, kas piedāvā patvērumu un psiholoģisku atbalstu no vardarbības cietušām sievietēm, jo īpaši, palīdzot atkal integrēties darba tirgū un tādējādi pilnībā atgūt savu cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

2.

mudina dalībvalstis, izmantojot atbilstošas programmas un valsts finansējuma mehānismus, atbalstīt brīvprātīgās organizācijas un asociācijas, kas piedāvā patvērumu un psiholoģisku atbalstu no vardarbības cietušām sievietēm, jo īpaši, palīdzot atkal integrēties darba tirgū un tādējādi pilnībā atgūt savu cilvēka cieņu;

| 3. | aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei mērķtiecīgu un saskaņotāku ES politikas plānu, lai apkarotu visu veidu vardarbību pret sievietēm, kā tas noteikts Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006. - 2010. gads)” (COM(2006)0092), iekļaut rīcības programmā sieviešu un vīriešu līdztiesības jautājumu risināšanai laikposmam no 2011. līdz 2016. gadam pasākumus vardarbības pret sievietēm apkarošanai, kā arī konkrētus pasākumus visu veidu vardarbības novēršanai, cietušo personu aizsardzībai un vainīgo saukšanai pie atbildības un nodrošināt, ka visās politikas jomās tiek veikta analīze par dzimumu līdztiesības nozīmi vīriešu vardarbībā pret sievietēm un ka ES iestādes un dalībvalstis izveido saskaņotus un mērķtiecīgus reaģēšanas pasākumus šādas vardarbības izskaušanai; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju iesniegt Parlamentam un Padomei mērķtiecīgu un saskaņotāku ES politikas plānu, lai apkarotu visu veidu vardarbību pret sievietēm, kā tas noteikts Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumā “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā (2006. - 2010. gads)” (COM(2006)0092), iekļaut rīcības programmā sieviešu un vīriešu līdztiesības jautājumu risināšanai laikposmam no 2011. līdz 2016. gadam pasākumus vardarbības pret sievietēm apkarošanai, kā arī konkrētus pasākumus visu veidu vardarbības novēršanai, cietušo personu aizsardzībai un vainīgo saukšanai pie atbildības un nodrošināt, ka visās politikas jomās tiek veikta analīze par dzimumu līdztiesības nozīmi vīriešu vardarbībā pret sievietēm un ka ES iestādes un dalībvalstis izveido saskaņotus un mērķtiecīgus reaģēšanas pasākumus šādas vardarbības izskaušanai;

| 4. | mudina Komisiju izskatīt iespēju pieņemt jaunus pasākumus, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju izskatīt iespēju pieņemt jaunus pasākumus, lai apkarotu vardarbību pret sievietēm;

| 5. | aicina Komisiju organizēt īpašu augsta līmeņa konferenci, kurā piedalītos politisko organizāciju, pilsoniskās sabiedrības, sociālo un institucionālo struktūru pārstāvji, lai izstrādātu saskaņotākus politikas virzienus visu veidu vardarbības pret sievietēm izskaušanai; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju organizēt īpašu augsta līmeņa konferenci, kurā piedalītos politisko organizāciju, pilsoniskās sabiedrības, sociālo un institucionālo struktūru pārstāvji, lai izstrādātu saskaņotākus politikas virzienus visu veidu vardarbības pret sievietēm izskaušanai;

| 6. | aicina ES garantēt visiem vardarbībā cietušajiem, jo īpaši cilvēku tirdzniecības upuriem, tiesības uz palīdzību un atbalstu neatkarīgi no viņu valstspiederības, kā arī nodrošināt to vardarbībā ģimenē cietušo sieviešu aizsardzību, kuru tiesiskais statuss varētu būt atkarīgs no viņu partneriem; |
| --- | --- |

6.

aicina ES garantēt visiem vardarbībā cietušajiem, jo īpaši cilvēku tirdzniecības upuriem, tiesības uz palīdzību un atbalstu neatkarīgi no viņu valstspiederības, kā arī nodrošināt to vardarbībā ģimenē cietušo sieviešu aizsardzību, kuru tiesiskais statuss varētu būt atkarīgs no viņu partneriem;

| 7. | aicina ES izveidot mehānismus, lai nodrošinātu, ka visos cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai paredzētajos tiesību aktos un politikas jomās tiktu iekļauta analīze par dzimumu līdztiesības aspektu cilvēku tirdzniecībā, un izskaust vardarbības cēloņus, ieviešot tādus preventīvus pasākumus kā sankcijas, izglītošanas pasākumus un informatīvas kampaņas; |
| --- | --- |

7.

aicina ES izveidot mehānismus, lai nodrošinātu, ka visos cilvēku tirdzniecības novēršanai un apkarošanai paredzētajos tiesību aktos un politikas jomās tiktu iekļauta analīze par dzimumu līdztiesības aspektu cilvēku tirdzniecībā, un izskaust vardarbības cēloņus, ieviešot tādus preventīvus pasākumus kā sankcijas, izglītošanas pasākumus un informatīvas kampaņas;

| 8. | norāda, ka tas joprojām gaida rezultātus Komisijas pētījumam par tiesību aktiem saistībā ar vardarbību cietušās personas dzimuma dēļ un vardarbību pret sievietēm; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka tas joprojām gaida rezultātus Komisijas pētījumam par tiesību aktiem saistībā ar vardarbību cietušās personas dzimuma dēļ un vardarbību pret sievietēm;

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt vardarbībā cietušajām sievietēm piekļuvi pienācīgai juridiskai palīdzībai un aizsardzību neatkarīgi no viņu valstspiederības un no tā, kā viņas piedalās policijas iestāžu veiktajā izmeklēšanā; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt vardarbībā cietušajām sievietēm piekļuvi pienācīgai juridiskai palīdzībai un aizsardzību neatkarīgi no viņu valstspiederības un no tā, kā viņas piedalās policijas iestāžu veiktajā izmeklēšanā;

| 10. | mudina Padomi un Komisiju izveidot skaidru juridisko pamatu visu veidu vardarbības pret sievietēm, tostarp sieviešu tirdzniecības, apkarošanai; |
| --- | --- |

10.

mudina Padomi un Komisiju izveidot skaidru juridisko pamatu visu veidu vardarbības pret sievietēm, tostarp sieviešu tirdzniecības, apkarošanai;

| 11. | aicina Komisiju sākt darbu pie visaptverošas direktīvas priekšlikuma par rīcību visu veidu vardarbības pret sievietēm novēršanai un apkarošanai; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju sākt darbu pie visaptverošas direktīvas priekšlikuma par rīcību visu veidu vardarbības pret sievietēm novēršanai un apkarošanai;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai novērstu vardarbības pret sievietēm cēloņus, tostarp izmantojot preventīvus pasākumus un organizējot izpratnes veidošanas kampaņas par dažādiem vardarbības veidiem; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai novērstu vardarbības pret sievietēm cēloņus, tostarp izmantojot preventīvus pasākumus un organizējot izpratnes veidošanas kampaņas par dažādiem vardarbības veidiem;

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt saskaņotu darbību, tostarp rīkot izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņas par vardarbību ģimenē, un izstrādāt stratēģijas, lai ar izglītības sistēmu un plašsaziņas līdzekļu palīdzību mainītu sociālos stereotipus par sievietes vietu sabiedrībā, kā arī veicināt labas prakses apmaiņu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt saskaņotu darbību, tostarp rīkot izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņas par vardarbību ģimenē, un izstrādāt stratēģijas, lai ar izglītības sistēmu un plašsaziņas līdzekļu palīdzību mainītu sociālos stereotipus par sievietes vietu sabiedrībā, kā arī veicināt labas prakses apmaiņu;

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar divpusējiem asociāciju un starptautiskajiem tirdzniecības nolīgumiem — gan spēkā esošajiem, gan tādiem, par kuriem notiek sarunas —, starptautiskā līmenī risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm un cilvēktiesību pārkāpumiem dzimuma dēļ; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju un dalībvalstis, jo īpaši saistībā ar divpusējiem asociāciju un starptautiskajiem tirdzniecības nolīgumiem — gan spēkā esošajiem, gan tādiem, par kuriem notiek sarunas —, starptautiskā līmenī risināt jautājumus, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm un cilvēktiesību pārkāpumiem dzimuma dēļ;

| 15. | šajā sakarībā pauž nožēlu, ka obligātajos novērtējumos par ietekmi uz ilgtspējību, kuri jāveic pirms minēto nolīgumu noslēgšanas, nav atbilstīgas dzimuma dimensijas, nemaz nerunājot par seksuālās vardarbības jautājumu, kā arī nav instrumentu kopuma, lai analizētu ietekmi uz dzimumu līdztiesību, un aicina Komisiju iespējami drīz izstrādāt priekšlikumu šīs problēmas risināšanai; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā pauž nožēlu, ka obligātajos novērtējumos par ietekmi uz ilgtspējību, kuri jāveic pirms minēto nolīgumu noslēgšanas, nav atbilstīgas dzimuma dimensijas, nemaz nerunājot par seksuālās vardarbības jautājumu, kā arī nav instrumentu kopuma, lai analizētu ietekmi uz dzimumu līdztiesību, un aicina Komisiju iespējami drīz izstrādāt priekšlikumu šīs problēmas risināšanai;

| 16. | aicina dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā tādu konkrētu kategoriju sieviešu īpašos apstākļus, kuras ir sevišķi neaizsargātas pret vardarbību, piemēram, pie minoritātēm piederošās sievietes, sievietes migrantes, sievietes bēgles, sievietes, kuras dzīvo trūkumā lauku kopienās vai izolētās teritorijās, sievietes, kuras atrodas cietumā vai citās institūcijās, mazas meitenes, homoseksuāli orientētas sievietes, sievietes invalīdes un vecāka gadagājuma sievietes; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā tādu konkrētu kategoriju sieviešu īpašos apstākļus, kuras ir sevišķi neaizsargātas pret vardarbību, piemēram, pie minoritātēm piederošās sievietes, sievietes migrantes, sievietes bēgles, sievietes, kuras dzīvo trūkumā lauku kopienās vai izolētās teritorijās, sievietes, kuras atrodas cietumā vai citās institūcijās, mazas meitenes, homoseksuāli orientētas sievietes, sievietes invalīdes un vecāka gadagājuma sievietes;

| 17. | mudina dalībvalstis pastiprināt preventīvus pasākumus saistībā ar seksuālo vardarbību pret jaunietēm, veicot mērķtiecīgus pasākumus izglītības jomā un labāku visu attiecīgo personu un dažādu aprindu pārstāvju, kas saskaras ar šo problēmu, proti, ģimenes, skolas, sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu, sadarbību; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis pastiprināt preventīvus pasākumus saistībā ar seksuālo vardarbību pret jaunietēm, veicot mērķtiecīgus pasākumus izglītības jomā un labāku visu attiecīgo personu un dažādu aprindu pārstāvju, kas saskaras ar šo problēmu, proti, ģimenes, skolas, sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu, sadarbību;

| 18. | aicina Komisiju risināt arī vardarbības pret sievietēm starptautisko aspektu saistībā ar jautājumu par uzņēmumu sociālo atbildību, jo īpaši attiecībā uz Eiropas uzņēmumiem, kuri strādā eksportam atbrīvotās rūpniecības zonās; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju risināt arī vardarbības pret sievietēm starptautisko aspektu saistībā ar jautājumu par uzņēmumu sociālo atbildību, jo īpaši attiecībā uz Eiropas uzņēmumiem, kuri strādā eksportam atbrīvotās rūpniecības zonās;

| 19. | uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi apmācīt tos, kuri strādā ar sievietēm, kas cietušas no vīriešu vardarbības, tostarp tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības pārstāvjus, jo īpaši policijas, tiesas, sociālo, medicīnisko un juridisko dienestu, nodarbinātības dienestu darbiniekus, darba devējus un arodbiedrības; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi apmācīt tos, kuri strādā ar sievietēm, kas cietušas no vīriešu vardarbības, tostarp tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības pārstāvjus, jo īpaši policijas, tiesas, sociālo, medicīnisko un juridisko dienestu, nodarbinātības dienestu darbiniekus, darba devējus un arodbiedrības;

| 20. | aicina izveidot mehānismus, ar kuriem veicinātu bezmaksas juridiskās palīdzības pieejamību sievietēm, kas cietušas no seksuālās vardarbības vai cilvēku tirdzniecības, un kuri ļautu viņām īstenot savas tiesības visā Eiropas Savienībā; uzstāj, ka jāuzlabo tiesas iestāžu personāla sadarbība un labās prakses apmaiņa par diskriminācijas un seksuālās vardarbības apkarošanu un ka jāatrod veids, kā novērst šķēršļus tiesību aktu atzīšanai citās dalībvalstīs, tostarp saistībā ar seksuālās vardarbības sodīšanu un izpildrakstiem, kuros paredzēta vardarbības īstenotāju attālināšana no viņu upuriem; |
| --- | --- |

20.

aicina izveidot mehānismus, ar kuriem veicinātu bezmaksas juridiskās palīdzības pieejamību sievietēm, kas cietušas no seksuālās vardarbības vai cilvēku tirdzniecības, un kuri ļautu viņām īstenot savas tiesības visā Eiropas Savienībā; uzstāj, ka jāuzlabo tiesas iestāžu personāla sadarbība un labās prakses apmaiņa par diskriminācijas un seksuālās vardarbības apkarošanu un ka jāatrod veids, kā novērst šķēršļus tiesību aktu atzīšanai citās dalībvalstīs, tostarp saistībā ar seksuālās vardarbības sodīšanu un izpildrakstiem, kuros paredzēta vardarbības īstenotāju attālināšana no viņu upuriem;

| 21. | atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izveidotas tiesas tādu jautājumu izskatīšanai, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm, un aicina visas dalībvalstis pārņemt šo iniciatīvu; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs ir izveidotas tiesas tādu jautājumu izskatīšanai, kas saistīti ar vardarbību pret sievietēm, un aicina visas dalībvalstis pārņemt šo iniciatīvu;

| 22. | aicina, lai Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS) paredzētu būtisku vietu seksuālās vardarbības gadījumu reģistrācijai; |
| --- | --- |

22.

aicina, lai Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS) paredzētu būtisku vietu seksuālās vardarbības gadījumu reģistrācijai;

| 23. | mudina dalībvalstis izveidot saskaņotu sistēmu, lai ievāktu statistikas datus par vardarbību pret sievietēm ciešā sadarbībā ar Eiropas dzimumu līdztiesības institūtu, iegūstot salīdzināmus datus par vardarbību pret sievietēm visā Eiropas Savienībā, jo īpaši atzīmējot vardarbību pret nepilngadīgajiem un iekļaujot datus par slepkavībām, kas izdarītas saistībā ar vardarbību ģimenē vai tuvām attiecībām; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis izveidot saskaņotu sistēmu, lai ievāktu statistikas datus par vardarbību pret sievietēm ciešā sadarbībā ar Eiropas dzimumu līdztiesības institūtu, iegūstot salīdzināmus datus par vardarbību pret sievietēm visā Eiropas Savienībā, jo īpaši atzīmējot vardarbību pret nepilngadīgajiem un iekļaujot datus par slepkavībām, kas izdarītas saistībā ar vardarbību ģimenē vai tuvām attiecībām;

| 24. | mudina dalībvalstis atzīt, ka seksuāla vardarbība un izvarošana, tostarp laulībā un oficiāli nenoformētos intīmos sakaros un/vai kuru izdarījuši vīriešu dzimuma radinieki, gadījumos, kad cietusī persona nav devusi piekrišanu, ir kriminālpārkāpums, un nodrošināt, ka par šādiem pārkāpumiem vainīgie tiek automātiski saukti pie atbildības, un noraidīt kā vainu mīkstinošus apstākļus likumpārkāpēja atbildības mazināšanai jebkādas atsauces uz kultūras un reliģiskajām paražām vai tradīcijām gadījumos, kad notikusi vardarbība pret sievietēm, tostarp tā sauktie goda aizstāvēšanas noziegumi un sieviešu dzimumorgānu kropļošana; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis atzīt, ka seksuāla vardarbība un izvarošana, tostarp laulībā un oficiāli nenoformētos intīmos sakaros un/vai kuru izdarījuši vīriešu dzimuma radinieki, gadījumos, kad cietusī persona nav devusi piekrišanu, ir kriminālpārkāpums, un nodrošināt, ka par šādiem pārkāpumiem vainīgie tiek automātiski saukti pie atbildības, un noraidīt kā vainu mīkstinošus apstākļus likumpārkāpēja atbildības mazināšanai jebkādas atsauces uz kultūras un reliģiskajām paražām vai tradīcijām gadījumos, kad notikusi vardarbība pret sievietēm, tostarp tā sauktie goda aizstāvēšanas noziegumi un sieviešu dzimumorgānu kropļošana;

| 25. | konstatē, ka dažas dalībvalstis īsteno politiku, kas vērsta uz to, lai seksuālu vardarbību partneru vidū, jo īpaši vardarbība laulībā, atzītu par noziegumu; aicina dalībvalstis analizēt šādas politikas rezultātus, veicinot labas prakses apmaiņu Eiropas mērogā; |
| --- | --- |

25.

konstatē, ka dažas dalībvalstis īsteno politiku, kas vērsta uz to, lai seksuālu vardarbību partneru vidū, jo īpaši vardarbība laulībā, atzītu par noziegumu; aicina dalībvalstis analizēt šādas politikas rezultātus, veicinot labas prakses apmaiņu Eiropas mērogā;

| 26. | aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārtrauktu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; norāda, ka Kopienā dzīvojošiem imigrantiem jāapzinās, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir nopietns nodarījums sieviešu veselībai un cilvēktiesību pārkāpums; aicina dalībvalstis vai nu īstenot īpašas tiesību normas par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, vai pieņemt šajā jomā tiesību aktus un saukt pie atbildības visus, kas veic minēto kropļošanu; |
| --- | --- |

26.

aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus, lai pārtrauktu sieviešu dzimumorgānu kropļošanu; norāda, ka Kopienā dzīvojošiem imigrantiem jāapzinās, ka sieviešu dzimumorgānu kropļošana ir nopietns nodarījums sieviešu veselībai un cilvēktiesību pārkāpums; aicina dalībvalstis vai nu īstenot īpašas tiesību normas par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, vai pieņemt šajā jomā tiesību aktus un saukt pie atbildības visus, kas veic minēto kropļošanu;

| 27. | aicina ES nodrošināt tiesības uz palīdzību un atbalstu visām sievietēm, kas cietušas no vīriešu vardarbības; |
| --- | --- |

27.

aicina ES nodrošināt tiesības uz palīdzību un atbalstu visām sievietēm, kas cietušas no vīriešu vardarbības;

| 28. | mudina dalībvalstis nekavējoties izmeklēt nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus pret romu sievietēm, sodīt vainīgos, kā arī nodrošināt atbilstīgu kompensāciju piespiedu sterilizācijas upuriem; |
| --- | --- |

28.

mudina dalībvalstis nekavējoties izmeklēt nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus pret romu sievietēm, sodīt vainīgos, kā arī nodrošināt atbilstīgu kompensāciju piespiedu sterilizācijas upuriem;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 59, 23.2.2001., 258. lpp.

(2)  OV C 320 E, 15.12.2005., 247. lpp.

(3)  OV C 304, 6.10.1997., 55. lpp.

(4)  OV C 288 E, 25.11.2006., 66. lpp.

(5)  OV C 227 E, 4.9.2008., 140. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0161.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/59

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisPolitisks risinājums pirātisma problēmai Somālijas piekrastē

P7_TA(2009)0099

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par politisku risinājumu pirātisma problēmai Somālijas piekrastē

2010/C 285 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par stāvokli Somālijā,

ņemot vērā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par pirātismu jūrā (1),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūciju par civiliedzīvotāju nogalināšanas biežajiem gadījumiem Somālijā (2),

ņemot vērā Ārējo attiecību padomes 2009. gada 27. jūlija (12354/2009) un 2009. gada 17. novembra (15914/2009) sanāksmes secinājumus,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Lēmumu 2008/918/KĀDP par Eiropas Savienības militāras operācijas sākšanu ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (3), sauktu par operāciju Atalanta,

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. A/RES/1814 (2008), 1816 (2008), 1838 (2008), 1846 (2008), 1851 (2008), 1863 (2009) un 1972 (2009),

ņemot vērā vēstuļu apmaiņu starp Eiropas Savienību un Kenijas valdību par nosacījumiem un kārtību, kādā Eiropas Savienības jūras spēki (EUNAVFOR) nodod Kenijai personas, ko tie aizturējuši saistībā ar aizdomām par pirātisma aktu izdarīšanu un EUNAVFOR rīcībā pārņemto īpašumu, kas nodots Kenijai, kā arī par to, kā izturēties pret šīm personām pēc to nodošanas,

ņemot vērā vēstuļu apmaiņas ceļā panākto vienošanos, ko 2009. gada 30. oktobrī parakstīja starp ES un Seišela Salu Republiku un kas ļauj pārvietot uz Seišela salām aizdomās turētus pirātus un bruņotus laupītājus, ko EUNAVFOR aizturējuši operāciju zonā,

ņemot vērā vadošos principus, par ko Džibutijas miera līguma puses vienojušās 2008. gada 25. novembrī, jo īpaši par pašpārvaldes un visām pusēm atvērta Somālijas parlamenta izveidi,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cīņas, kas nesen atjaunojušās starp Islāma tiesu savienības nemierniekiem un Somālijas federatīvās pagaidu valdības (FPV) un Āfrikas Savienības (ĀS) misijas Somālijā (AMISOM) spēkiem, ir izraisījušas lielāku nestabilitāti un cilvēku bojāeju Somālijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā cīņas, kas nesen atjaunojušās starp Islāma tiesu savienības nemierniekiem un Somālijas federatīvās pagaidu valdības (FPV) un Āfrikas Savienības (ĀS) misijas Somālijā (AMISOM) spēkiem, ir izraisījušas lielāku nestabilitāti un cilvēku bojāeju Somālijā;

| B. | tā kā starptautiskā sabiedrība respektē Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību; |
| --- | --- |

B.

tā kā starptautiskā sabiedrība respektē Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību;

| C. | tā kā kopš Siad Barre režīma gāšanas 1991. gadā Somālijā nav bijusi darbotiesspējīga valdība un tā kā kopš tā laika politisko situāciju var raksturot kā anarhiju ar savstarpējām klanu cīņām un bandītismu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš Siad Barre režīma gāšanas 1991. gadā Somālijā nav bijusi darbotiesspējīga valdība un tā kā kopš tā laika politisko situāciju var raksturot kā anarhiju ar savstarpējām klanu cīņām un bandītismu;

| D. | tā kā drošības situācijas pasliktināšanās Somālijas galvaspilsētā Mogadišā ir atņēmusi valsts un starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām (NVO) iespēju risināt pieaugošo humanitāro katastrofu un sniegt neatliekamo palīdzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā drošības situācijas pasliktināšanās Somālijas galvaspilsētā Mogadišā ir atņēmusi valsts un starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām (NVO) iespēju risināt pieaugošo humanitāro katastrofu un sniegt neatliekamo palīdzību;

| E. | tā kā visas Somālijas konfliktā iesaistītās puses vēl joprojām īsteno cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, proti, spīdzināšanu un necilvēcīgu apiešanos, izvarošanu, nāves sodus bez tiesas sprieduma, patvaļīgu aizturēšanu un uzbrukumus civiliedzīvotājiem, žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī civilajai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

E.

tā kā visas Somālijas konfliktā iesaistītās puses vēl joprojām īsteno cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, proti, spīdzināšanu un necilvēcīgu apiešanos, izvarošanu, nāves sodus bez tiesas sprieduma, patvaļīgu aizturēšanu un uzbrukumus civiliedzīvotājiem, žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī civilajai infrastruktūrai;

| F. | tā kā pastāv bažas par ieilgušo pilsoņu kara stāvokli Somālijā un tā ietekmi uz miera un izlīguma procesu šajā valstī, kā arī drošību un stabilitāti visā Āfrikas ragā; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāv bažas par ieilgušo pilsoņu kara stāvokli Somālijā un tā ietekmi uz miera un izlīguma procesu šajā valstī, kā arī drošību un stabilitāti visā Āfrikas ragā;

| G. | tā kā vēl līdz ļoti nesenam brīdim pirāti uzbruka ne tikai tirdzniecības kuģiem bet arī Pasaules pārtikas programmas (PPP), zvejas un tūristu kuģiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā vēl līdz ļoti nesenam brīdim pirāti uzbruka ne tikai tirdzniecības kuģiem bet arī Pasaules pārtikas programmas (PPP), zvejas un tūristu kuģiem;

| H. | tā kā šis pirātisms ir daļēji radies vardarbības un politiskās nestabilitātes rezultātā, bet arī to veicina, un tam ir rezonējoša ietekme uz pārējo Somālijas pussalas reģionu, kā arī Somālijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz pakļaušanu draudiem, attīstības trūkumu, pārtraukumiem pārtikas un citas humānās palīdzības piegādē; |
| --- | --- |

H.

tā kā šis pirātisms ir daļēji radies vardarbības un politiskās nestabilitātes rezultātā, bet arī to veicina, un tam ir rezonējoša ietekme uz pārējo Somālijas pussalas reģionu, kā arī Somālijas civiliedzīvotājiem, jo īpaši attiecībā uz pakļaušanu draudiem, attīstības trūkumu, pārtraukumiem pārtikas un citas humānās palīdzības piegādē;

| I. | tā kā Padome 2008. gada 8. decembrī nolēma kā daļu no visaptverošas ES darbības Āfrikas raga reģionā sākt iepriekš minēto Eiropas Savienības pirmo jebkad notikušo jūras operāciju (ES NAVFOR Atalanta), lai apkarotu un novērstu pirātismu un bruņotu laupīšanu, kā arī atturētu no šādas rīcības pie Somālijas krastiem un dotu ieguldījumu tirdzniecības kuģu aizsardzībā, it īpaši to kuģu aizsardzībā, ar kuriem piegādā PPP palīdzību pārvietotajām personām Somālijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Padome 2008. gada 8. decembrī nolēma kā daļu no visaptverošas ES darbības Āfrikas raga reģionā sākt iepriekš minēto Eiropas Savienības pirmo jebkad notikušo jūras operāciju (ES NAVFOR Atalanta), lai apkarotu un novērstu pirātismu un bruņotu laupīšanu, kā arī atturētu no šādas rīcības pie Somālijas krastiem un dotu ieguldījumu tirdzniecības kuģu aizsardzībā, it īpaši to kuģu aizsardzībā, ar kuriem piegādā PPP palīdzību pārvietotajām personām Somālijā;

| J. | tā kā kopš 2008. gada decembra EUNAVFOR Atalanta operācija ir sniegusi būtisku aizsardzību 50 PPP kuģiem, kuri piegādāja apmēram 300 000 tonnas pārtikas, kuru beidzot tieši saņēma 1,6 miljoni somāliešu; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 2008. gada decembra EUNAVFOR Atalanta operācija ir sniegusi būtisku aizsardzību 50 PPP kuģiem, kuri piegādāja apmēram 300 000 tonnas pārtikas, kuru beidzot tieši saņēma 1,6 miljoni somāliešu;

| K. | tā kā iepriekš minētajā Ārējo attiecību Padomes 2009. gada 27. jūlija sanāksmē Padome nolēma kāpināt ES iesaisti miera un attīstības veicināšanā Somālijā, cieši sadarbojoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, jo īpaši ANO un ĀS, un tādēļ ir pētījusi iespējamos veidus, kā ES varētu dot savu ieguldījumu starptautiskajos centienos, tostarp drošības jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā iepriekš minētajā Ārējo attiecību Padomes 2009. gada 27. jūlija sanāksmē Padome nolēma kāpināt ES iesaisti miera un attīstības veicināšanā Somālijā, cieši sadarbojoties ar visiem iesaistītajiem dalībniekiem, jo īpaši ANO un ĀS, un tādēļ ir pētījusi iespējamos veidus, kā ES varētu dot savu ieguldījumu starptautiskajos centienos, tostarp drošības jomā;

| L. | tā kā iepriekš minētajā Ārējo attiecību Padomes 2009. gada 17. novembra sanāksmē Padome apstiprināja Krīzes vadības koncepciju iespējamajai Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misijai, lai dotu ieguldījumu Somālijas FPV drošības spēku 2 000 cilvēku liela personāla apmācībā; |
| --- | --- |

L.

tā kā iepriekš minētajā Ārējo attiecību Padomes 2009. gada 17. novembra sanāksmē Padome apstiprināja Krīzes vadības koncepciju iespējamajai Eiropas Drošības un aizsardzības politikas (EDAP) misijai, lai dotu ieguldījumu Somālijas FPV drošības spēku 2 000 cilvēku liela personāla apmācībā;

| M. | tā kā pirātisms ir kļuvis par ļoti ienesīgu nodarbošanos, kad par cilvēkiem tiek pieprasīta milzīga izpirkšanas maksa, un tā kā mūsdienu pirāti izmanto daudz izsmalcinātākas metodes, ir labi apbruņoti un izstrādājuši skaidru stratēģiju, kā arī ir spējīgi ātri pielāgoties jaunai taktikai; |
| --- | --- |

M.

tā kā pirātisms ir kļuvis par ļoti ienesīgu nodarbošanos, kad par cilvēkiem tiek pieprasīta milzīga izpirkšanas maksa, un tā kā mūsdienu pirāti izmanto daudz izsmalcinātākas metodes, ir labi apbruņoti un izstrādājuši skaidru stratēģiju, kā arī ir spējīgi ātri pielāgoties jaunai taktikai;

| N. | tā kā šāda starptautisko partneru sniegtā ilgtermiņa palīdzība var būt efektīva tikai tad, ja ir stabilizēta drošības situācija; |
| --- | --- |

N.

tā kā šāda starptautisko partneru sniegtā ilgtermiņa palīdzība var būt efektīva tikai tad, ja ir stabilizēta drošības situācija;

| O. | tā kā Islāma tiesu savienības nemiernieki nepieļauj nekādus politiskus kontaktus un izlīguma iespējas tāda miera panākšanai, kas būtu daļa no Džibutijas miera līguma, kas nodrošina pamatu ilgstoša politiska risinājuma panākšanai Somālijā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Islāma tiesu savienības nemiernieki nepieļauj nekādus politiskus kontaktus un izlīguma iespējas tāda miera panākšanai, kas būtu daļa no Džibutijas miera līguma, kas nodrošina pamatu ilgstoša politiska risinājuma panākšanai Somālijā;

| P. | tā kā EUNAVFOR Atalanta operācijā iesaistītais militārais personāls var arestēt, aizturēt un pārvietot personas, ko tur aizdomās par pirātisma vai bruņotas laupīšanas aktu izdarīšanu rajonos, kur notiek operācija; tā kā jebkura dalībvalsts var saukt pie atbildības aizdomās turamos, vai arī to var darīt Kenija saskaņā ar nolīgumu, ko tā 2009. gada 6. martā parakstīja ar ES un kas dod Kenijas iestādēm tiesības saukt aizdomās turamos pie atbildības; |
| --- | --- |

P.

tā kā EUNAVFOR Atalanta operācijā iesaistītais militārais personāls var arestēt, aizturēt un pārvietot personas, ko tur aizdomās par pirātisma vai bruņotas laupīšanas aktu izdarīšanu rajonos, kur notiek operācija; tā kā jebkura dalībvalsts var saukt pie atbildības aizdomās turamos, vai arī to var darīt Kenija saskaņā ar nolīgumu, ko tā 2009. gada 6. martā parakstīja ar ES un kas dod Kenijas iestādēm tiesības saukt aizdomās turamos pie atbildības;

| Q. | tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas (UNEP) ziņojumu Somālijas piekrastē, pilnīgi ignorējot vietējo iedzīvotāju veselību un vides saglabāšanu, ir nelegāli noglabāts liels daudzums toksisko atkritumu, kas noplūst apkārtējā vidē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar ANO Vides programmas (UNEP) ziņojumu Somālijas piekrastē, pilnīgi ignorējot vietējo iedzīvotāju veselību un vides saglabāšanu, ir nelegāli noglabāts liels daudzums toksisko atkritumu, kas noplūst apkārtējā vidē;

| 1. | asi nosoda smagos starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību aktu pārkāpumus, par kuriem atbildīgas visas Somālijas konfliktā iesaistītās puses; aicina nekavējoties pārtraukt karadarbību un aicina visas bruņotās grupas steidzami nolikt ieročus un pievienoties patiesam visaptverošam dialogam ar FPV; aicina visus karojošos grupējumus atturēties no nepamatotiem uzbrukumiem, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem, un aicina neatkarīgai komisijai izmeklēt kara noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda smagos starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību aktu pārkāpumus, par kuriem atbildīgas visas Somālijas konfliktā iesaistītās puses; aicina nekavējoties pārtraukt karadarbību un aicina visas bruņotās grupas steidzami nolikt ieročus un pievienoties patiesam visaptverošam dialogam ar FPV; aicina visus karojošos grupējumus atturēties no nepamatotiem uzbrukumiem, kas vērsti pret civiliedzīvotājiem, un aicina neatkarīgai komisijai izmeklēt kara noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus;

| 2. | atkārtoti apliecina atbalstu FPV, kuru vada premjerministrs šeihs Sharif Sheikh Ahmed, kā arī premjerministra apņēmībai ievērot Džibutijas miera līguma principus, izlīguma garu un centienus panākt tādu politisku procesu, kurā nebūtu atstumto; nosoda bruņotos uzbrukumus Somālijas FPV, ANO un NVO; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti apliecina atbalstu FPV, kuru vada premjerministrs šeihs Sharif Sheikh Ahmed, kā arī premjerministra apņēmībai ievērot Džibutijas miera līguma principus, izlīguma garu un centienus panākt tādu politisku procesu, kurā nebūtu atstumto; nosoda bruņotos uzbrukumus Somālijas FPV, ANO un NVO;

| 3. | vēlreiz atgādina, ka starptautiskajai sabiedrībai un visām šajā konfliktā iesaistītajām pusēm ir jāuzņemas atbildība par civiliedzīvotāju aizsardzību, jāļauj piegādāt palīdzību un jāievēro humānās palīdzības iestāžu teritoriālā neaizskaramība un šo organizāciju darbinieku drošība; tādēļ aicina nekavējoties radīt atbilstīgus apstākļus, lai varētu pienācīgi reaģēt uz humāno katastrofu Somālijā; |
| --- | --- |

3.

vēlreiz atgādina, ka starptautiskajai sabiedrībai un visām šajā konfliktā iesaistītajām pusēm ir jāuzņemas atbildība par civiliedzīvotāju aizsardzību, jāļauj piegādāt palīdzību un jāievēro humānās palīdzības iestāžu teritoriālā neaizskaramība un šo organizāciju darbinieku drošība; tādēļ aicina nekavējoties radīt atbilstīgus apstākļus, lai varētu pienācīgi reaģēt uz humāno katastrofu Somālijā;

| 4. | ar lielu gandarījumu atzīmē, ka ES NAVFOR spēku operācija Atalanta turpina veiksmīgi nodrošināt jūras drošību Somālijas piekrastē, aizsargājot PPP nofraktētos kuģus, ar kuriem piegādā palīdzību Somālijai, kuģus, ar kuriem piegādā svarīgus sūtījumus ĀS miera atbalsta operācijai Somālijā, kā arī citus neaizsargātus kuģus; aicina Padomi pagarināt šo operāciju vēl uz vienu gadu pēc pašreizējā pilnvaru laika beigšanās 2009. gada 12. decembrī; pauž atbalstu operācijas darbības zonas iespējamai paplašināšanai uz dienvidiem atkarībā no pirātu aktivitātes, tomēr uzsver, ka šāda paplašināšana nedrīkstētu ietekmēt šīs misijas būtiskāko mērķi, proti, aizsargāt PPP konvojus un citus neaizsargātus kuģus, piemēram, tirdzniecības floti un zvejas kuģus; |
| --- | --- |

4.

ar lielu gandarījumu atzīmē, ka ES NAVFOR spēku operācija Atalanta turpina veiksmīgi nodrošināt jūras drošību Somālijas piekrastē, aizsargājot PPP nofraktētos kuģus, ar kuriem piegādā palīdzību Somālijai, kuģus, ar kuriem piegādā svarīgus sūtījumus ĀS miera atbalsta operācijai Somālijā, kā arī citus neaizsargātus kuģus; aicina Padomi pagarināt šo operāciju vēl uz vienu gadu pēc pašreizējā pilnvaru laika beigšanās 2009. gada 12. decembrī; pauž atbalstu operācijas darbības zonas iespējamai paplašināšanai uz dienvidiem atkarībā no pirātu aktivitātes, tomēr uzsver, ka šāda paplašināšana nedrīkstētu ietekmēt šīs misijas būtiskāko mērķi, proti, aizsargāt PPP konvojus un citus neaizsargātus kuģus, piemēram, tirdzniecības floti un zvejas kuģus;

| 5. | uzsver, ka pirātisms starptautiskajos ūdeņos ārkārtīgi pasliktina drošības situāciju un ļoti negatīvi ietekmē pārtikas palīdzības piegādi jau tik kritiskajā humanitārajā situācijā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pirātisms starptautiskajos ūdeņos ārkārtīgi pasliktina drošības situāciju un ļoti negatīvi ietekmē pārtikas palīdzības piegādi jau tik kritiskajā humanitārajā situācijā;

| 6. | uzsver, ka sekmīga cīņa pret pirātismu būs iespējama tikai tad, ja tiks risināti šīs problēmas pamatcēloņi, kuri jāmeklē valstī, proti, nabadzība un brūkoša valsts iekārta, un kurus var likvidēt, tikai panākot mieru, attīstību un valsts veidošanu Somālijā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka sekmīga cīņa pret pirātismu būs iespējama tikai tad, ja tiks risināti šīs problēmas pamatcēloņi, kuri jāmeklē valstī, proti, nabadzība un brūkoša valsts iekārta, un kurus var likvidēt, tikai panākot mieru, attīstību un valsts veidošanu Somālijā;

| 7. | uzskata, ka tikmēr, kamēr starptautiskā sabiedrība nav radusi politisku risinājumu Somālijas kā valsts uzticamības problēmai, drošības stratēģijai, ko īsteno ar operāciju EUNAVFOR Atalanta, jābūt prioritārai, un pat ir jāpastiprina pašā operācijā iesaistīto spēku darbības līdzekļi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka tikmēr, kamēr starptautiskā sabiedrība nav radusi politisku risinājumu Somālijas kā valsts uzticamības problēmai, drošības stratēģijai, ko īsteno ar operāciju EUNAVFOR Atalanta, jābūt prioritārai, un pat ir jāpastiprina pašā operācijā iesaistīto spēku darbības līdzekļi;

| 8. | tādēļ aicina Padomi izskatīt iespēju radīt jaunu neliela mēroga EDAP misiju, kas darbotos paralēli operācijai Atalanta, lai dotu ieguldījumu FPV drošības spēku apmācībā, tādējādi saskaņojot pašreizējās iniciatīvas, tostarp Francijas iniciatīvu Džibutijā un Ugandas iniciatīvu, kas ir daļa no AMISOM izstrādātās mācību programmas, un nodrošinot, ka tās darbojas vienoti; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis 2009. gada 17. novembrī apstiprināja Krīzes vadības koncepciju iespējamai jaunai EDAP operācijai Somālijā, taču uzstāj, ka šīs koncepcijas pieņemšana nekādā ziņā nedrīkstētu likt pārsteidzīgi pieņemt lēmumu par misijas darbības sākšanu; tādu lēmumu var pieņemt tikai pēc daudz pamatīgākas situācijas izvērtēšanas uz vietas, pārliecinoties, ka tiek ievērotas cilvēktiesības, tiek maksātas algas, tiek nodrošināts ekipējums un ka apmācītie drošības spēki ir iekļauti valsts struktūrās un komandstruktūrās tādējādi, ka, tiem atgriežoties, tie nevērsīsies pret valdību, kas tiem ir jāaizsargā; |
| --- | --- |

8.

tādēļ aicina Padomi izskatīt iespēju radīt jaunu neliela mēroga EDAP misiju, kas darbotos paralēli operācijai Atalanta, lai dotu ieguldījumu FPV drošības spēku apmācībā, tādējādi saskaņojot pašreizējās iniciatīvas, tostarp Francijas iniciatīvu Džibutijā un Ugandas iniciatīvu, kas ir daļa no AMISOM izstrādātās mācību programmas, un nodrošinot, ka tās darbojas vienoti; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis 2009. gada 17. novembrī apstiprināja Krīzes vadības koncepciju iespējamai jaunai EDAP operācijai Somālijā, taču uzstāj, ka šīs koncepcijas pieņemšana nekādā ziņā nedrīkstētu likt pārsteidzīgi pieņemt lēmumu par misijas darbības sākšanu; tādu lēmumu var pieņemt tikai pēc daudz pamatīgākas situācijas izvērtēšanas uz vietas, pārliecinoties, ka tiek ievērotas cilvēktiesības, tiek maksātas algas, tiek nodrošināts ekipējums un ka apmācītie drošības spēki ir iekļauti valsts struktūrās un komandstruktūrās tādējādi, ka, tiem atgriežoties, tie nevērsīsies pret valdību, kas tiem ir jāaizsargā;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka 35–40 % no šajā teritorijā peldošajiem kuģiem nav reģistrēti jūras satiksmes drošības koordinācijas centrā, kā rezultātā šie kuģi neapzinās īpašos draudus to drošībai; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visi to kuģi tiek reģistrēti; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka 35–40 % no šajā teritorijā peldošajiem kuģiem nav reģistrēti jūras satiksmes drošības koordinācijas centrā, kā rezultātā šie kuģi neapzinās īpašos draudus to drošībai; tādēļ aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visi to kuģi tiek reģistrēti;

| 10. | pauž nožēlu par vājo attieksmi pret Somālijas pirātu prasībām, kuras rezultātā netiek izmantoti nepieciešamie piespiedu līdzekļi un kas var radīt pretēju un nevēlamu efektu, veicinot pirātisma turpināšanos šajā reģionā; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par vājo attieksmi pret Somālijas pirātu prasībām, kuras rezultātā netiek izmantoti nepieciešamie piespiedu līdzekļi un kas var radīt pretēju un nevēlamu efektu, veicinot pirātisma turpināšanos šajā reģionā;

| 11. | turpina paust atbalstu AMISOM misijai, ņemot vērā tās izšķirošo lomu miera procesā; uzstāj, ka pirms turpmākas ES iesaistīšanās darbībā kopā ar ĀS un AMISOM būtu jāveic pasākumi, nosakot steidzamākās vajadzības un iespējamos ES papildu atbalsta veidus, lai palīdzētu AMISOM attīstīt spējas, kas samērojamas ar tās mandātu; |
| --- | --- |

11.

turpina paust atbalstu AMISOM misijai, ņemot vērā tās izšķirošo lomu miera procesā; uzstāj, ka pirms turpmākas ES iesaistīšanās darbībā kopā ar ĀS un AMISOM būtu jāveic pasākumi, nosakot steidzamākās vajadzības un iespējamos ES papildu atbalsta veidus, lai palīdzētu AMISOM attīstīt spējas, kas samērojamas ar tās mandātu;

| 12. | aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ES, palielināt humānās palīdzības sniegšanu valsts iekšienē pārvietotajām personām un grūtībās nonākušiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

12.

aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ES, palielināt humānās palīdzības sniegšanu valsts iekšienē pārvietotajām personām un grūtībās nonākušiem cilvēkiem;

| 13. | uzskata, ka Somālijas sieviešu organizāciju un pilsoniskās sabiedrības iesaistei var būt pozitīva loma nacionālā izlīguma procesā; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Somālijas sieviešu organizāciju un pilsoniskās sabiedrības iesaistei var būt pozitīva loma nacionālā izlīguma procesā;

| 14. | aicina dalībvalstis izpētīt iespēju apmācīt kuģu apkalpes locekļus un zvejniekus, kā rīkoties ķīlnieku sagrābšanas gadījumā; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis izpētīt iespēju apmācīt kuģu apkalpes locekļus un zvejniekus, kā rīkoties ķīlnieku sagrābšanas gadījumā;

| 15. | mudina strikti un no jauna piemērot un uzraudzīt ieroču embargo pret Somāliju, kuru ANO noteica 1992. gadā un kurš netiek pienācīgi ievērots; aicina saukt pie atbildības Somālijas ieroču embargo pārkāpējus; |
| --- | --- |

15.

mudina strikti un no jauna piemērot un uzraudzīt ieroču embargo pret Somāliju, kuru ANO noteica 1992. gadā un kurš netiek pienācīgi ievērots; aicina saukt pie atbildības Somālijas ieroču embargo pārkāpējus;

| 16. | aicina ANO un Eiropas Komisiju pilnīgi izmeklēt jautājumu par toksisko atkritumu izgāšanu un nelegālo zveju Somālijas piekrastē, noteikt atbildīgās puses visos līmeņos, atbalstīt centienus nodot tiesai tos, kas atbildīgi par šiem noziegumiem, un nodrošināt, ka tiek pienācīgi risināts vides piesārņojuma jautājums; |
| --- | --- |

16.

aicina ANO un Eiropas Komisiju pilnīgi izmeklēt jautājumu par toksisko atkritumu izgāšanu un nelegālo zveju Somālijas piekrastē, noteikt atbildīgās puses visos līmeņos, atbalstīt centienus nodot tiesai tos, kas atbildīgi par šiem noziegumiem, un nodrošināt, ka tiek pienācīgi risināts vides piesārņojuma jautājums;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀS ģenerālsekretāram, ANO un Starpvaldību attīstības iestādei, Somālijas FPV priekšsēdētājam, Etiopijas valdībai un Panāfrikas parlamentam. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ĀS ģenerālsekretāram, ANO un Starpvaldību attīstības iestādei, Somālijas FPV priekšsēdētājam, Etiopijas valdībai un Panāfrikas parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0519.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0313.

(3)  OV L 330, 9.12.2008., 19. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/63

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisVide, kas brīva no tabakas dūmiem

P7_TA(2009)0100

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija attiecībā uz vidi, kas brīva no tabakas dūmiem

2010/C 285 E/09

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 152. panta 4. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 30. jūnija priekšlikumu Padomes ieteikumam attiecībā uz vidi, kas brīva no tabakas dūmiem (COM(2009)0328),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 30. janvāra Zaļo grāmatu “Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem: politikas iespējas ES līmenī” (COM(2007)0027),

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezolūciju par Zaļo grāmatu “Virzība uz Eiropu, kas brīva no tabakas dūmiem: politikas iespējas ES līmenī” (1),

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 23. februāra rezolūciju par Eiropas Vides un veselības rīcības plānu 2004.–2010.gadam (2) un 2008. gada 4. septembra rezolūciju par termiņa vidusposma pārskatu par Eiropas Vides un veselības rīcības plānu 2004.–2010. gadam (3),

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2003. gada Pamatkonvenciju par tabakas kontroli (PKTK), jo īpaši tās 8. pantu (par aizsardzību pret tabakas dūmu iedarbību) un 14. pantu (par pieprasījuma samazināšanas pasākumiem, kas paredzēti, lai pārtrauktu atkarību no tabakas un tās lietošanu),

ņemot vērā 2004. gadā pieņemto PVO Eiropas stratēģiju par smēķēšanas atmešanu,

ņemot vērā 2007. gadā pieņemtos PVO politikas ieteikumus par aizsardzību pret sekundāro tabakas dūmu iedarbību,

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

ņemot vērā Padomes paziņojumu par vidi, kas brīva no tabakas dūmiem,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā smēķēšana ir vienīgais no izplatītākajiem novēršamajiem nāves cēloņiem, kura dēļ ES katru gadu mirst vairāk nekā pusmiljons cilvēku (4); |
| --- | --- |

A.

tā kā smēķēšana ir vienīgais no izplatītākajiem novēršamajiem nāves cēloņiem, kura dēļ ES katru gadu mirst vairāk nekā pusmiljons cilvēku (4);

| B. | tā kā tiek lēsts, ka 25 % no vēža izraisītajiem nāves gadījumiem un 15 % no visiem nāves gadījumiem ES varētu būt saistīti ar smēķēšanu (5); tā kā piesardzīgas aplēses liecina, ka 2002. gadā ES ir miruši 7 300 pieaugušo, tostarp 2 800 nesmēķētāju, un ka viņu nāves cēlonis ir bijusi vidē esošo tabakas dūmu (VTD) iedarbība darbavietā; un tā kā turklāt 72 000 pieaugušo, tostarp 16 400 nesmēķētāju, nāves cēlonis bija saistīts ar VTD iedarbību mājās (6), |
| --- | --- |

B.

tā kā tiek lēsts, ka 25 % no vēža izraisītajiem nāves gadījumiem un 15 % no visiem nāves gadījumiem ES varētu būt saistīti ar smēķēšanu (5); tā kā piesardzīgas aplēses liecina, ka 2002. gadā ES ir miruši 7 300 pieaugušo, tostarp 2 800 nesmēķētāju, un ka viņu nāves cēlonis ir bijusi vidē esošo tabakas dūmu (VTD) iedarbība darbavietā; un tā kā turklāt 72 000 pieaugušo, tostarp 16 400 nesmēķētāju, nāves cēlonis bija saistīts ar VTD iedarbību mājās (6),

| C. | tā kā Eirobarometra 2009. gada martā veiktais pētījums liecina, ka 70 % no visiem ES iedzīvotājiem ir nesmēķētāji un vairākums iedzīvotāju atbalsta smēķēšanas aizliegšanu visās sabiedriskajās vietās (darbavietās, restorānos, bāros un krogos); |
| --- | --- |

C.

tā kā Eirobarometra 2009. gada martā veiktais pētījums liecina, ka 70 % no visiem ES iedzīvotājiem ir nesmēķētāji un vairākums iedzīvotāju atbalsta smēķēšanas aizliegšanu visās sabiedriskajās vietās (darbavietās, restorānos, bāros un krogos);

| D. | tā kā pretēji tam, ka ir nepārprotami skaidrs, ka bērni ir īpaši neaizsargāti pret VTD, attiecīgie dati, no kuriem varētu izdarīt secinājumus par bērnu ilgstošu un regulāru pakļaušanu VTD iedarbībai, vai nu nav pietiekami, vai nav pieejami, un tā kā lielāka efektivitāte būtu tad, ja pētījumu, kas nodrošinātu attiecīgos datus, veiktu visas Eiropas mērogā, nevis 27 dažādās dalībvalstīs — 27 dažādus pētījumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā pretēji tam, ka ir nepārprotami skaidrs, ka bērni ir īpaši neaizsargāti pret VTD, attiecīgie dati, no kuriem varētu izdarīt secinājumus par bērnu ilgstošu un regulāru pakļaušanu VTD iedarbībai, vai nu nav pietiekami, vai nav pieejami, un tā kā lielāka efektivitāte būtu tad, ja pētījumu, kas nodrošinātu attiecīgos datus, veiktu visas Eiropas mērogā, nevis 27 dažādās dalībvalstīs — 27 dažādus pētījumus;

| E. | tā kā VTD — tos dēvē arī par sekundārajiem tabakas dūmiem — iedarbība ir būtisks papildu cēlonis, kas izraisa mirstību, saslimstību un invaliditāti ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā VTD — tos dēvē arī par sekundārajiem tabakas dūmiem — iedarbība ir būtisks papildu cēlonis, kas izraisa mirstību, saslimstību un invaliditāti ES;

| F. | tā kā tabakas dūmi ir dažādu toksisku vielu maisījums, ko veido vairāk nekā 4 000 gāzveida vielu un to daļiņu savienojumu, tostarp 69 vielas, kas atzītas par kancerogēnām, un daudzas toksiskās vielas; |
| --- | --- |

F.

tā kā tabakas dūmi ir dažādu toksisku vielu maisījums, ko veido vairāk nekā 4 000 gāzveida vielu un to daļiņu savienojumu, tostarp 69 vielas, kas atzītas par kancerogēnām, un daudzas toksiskās vielas;

| G. | tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra ir klasificējusi VTD kā cilvēkiem kancerogēnu vielu; |
| --- | --- |

G.

tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra ir klasificējusi VTD kā cilvēkiem kancerogēnu vielu;

| H. | tā kā nav droša aizsardzības līmeņa pret pasīvās smēķēšanas iedarbību; tā kā ikvienam ir tiesības uz augsta līmeņa veselības aizsardzību un ikvienam vajadzētu būt aizsargātam no pasīvās smēķēšanas iedarbības, un tā kā bērni ir īpaši neaizsargāti pret tabakas piesārņojumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā nav droša aizsardzības līmeņa pret pasīvās smēķēšanas iedarbību; tā kā ikvienam ir tiesības uz augsta līmeņa veselības aizsardzību un ikvienam vajadzētu būt aizsargātam no pasīvās smēķēšanas iedarbības, un tā kā bērni ir īpaši neaizsargāti pret tabakas piesārņojumu;

| I. | tā kā smēķētāji īslaicīgas vai ilgstošas slimošanas dēļ darbā neierodas biežāk nekā nesmēķētāji un bijušie smēķētāji, un tādējādi fiziskām personām, darba devējiem, uzņēmumiem un ekonomikai kopumā ievērojami palielinās izmaksas, kas saistītas ar tabakas patēriņu; |
| --- | --- |

I.

tā kā smēķētāji īslaicīgas vai ilgstošas slimošanas dēļ darbā neierodas biežāk nekā nesmēķētāji un bijušie smēķētāji, un tādējādi fiziskām personām, darba devējiem, uzņēmumiem un ekonomikai kopumā ievērojami palielinās izmaksas, kas saistītas ar tabakas patēriņu;

| J. | tā kā bērniem nav iespēju pašiem sevi aizsargāt no VTD iedarbības slēgtās telpās un viņiem ir tiesības tikt aizsargātiem, kā arī ir jāparūpējas, lai netiktu veiktas darbības, kas nelabvēlīgi ietekmē viņu veselību; |
| --- | --- |

J.

tā kā bērniem nav iespēju pašiem sevi aizsargāt no VTD iedarbības slēgtās telpās un viņiem ir tiesības tikt aizsargātiem, kā arī ir jāparūpējas, lai netiktu veiktas darbības, kas nelabvēlīgi ietekmē viņu veselību;

| K. | tā kā vides piesārņojums ar tabakas dūmiem grūtniecības laikā grūtniecēm var izraisīt augļa bojājumus, spontānu abortu, embrija nāvi un priekšlaicīgas dzemdības, mazāku augļa garumu, mazāku tā galvas apkārtmēru un mazāku zīdaiņa dzimšanas svaru un tā kā pastāv saistība starp pasīvo smēķēšanu un vidusauss iekaisumu, plaušu funkciju traucējumiem, astmu un zīdaiņu pēkšņu nāvi; |
| --- | --- |

K.

tā kā vides piesārņojums ar tabakas dūmiem grūtniecības laikā grūtniecēm var izraisīt augļa bojājumus, spontānu abortu, embrija nāvi un priekšlaicīgas dzemdības, mazāku augļa garumu, mazāku tā galvas apkārtmēru un mazāku zīdaiņa dzimšanas svaru un tā kā pastāv saistība starp pasīvo smēķēšanu un vidusauss iekaisumu, plaušu funkciju traucējumiem, astmu un zīdaiņu pēkšņu nāvi;

| L. | tā kā ir pierādīts, ka, ieviešot nesmēķēšanas politiku, kopumā ir uzlabojušies vispārējie darba apstākļi un ir mazinājies ar smēķēšanu saistītu saslimstību skaits, proti, akūti sirdsdarbības un elpošanas traucējumi vai infekciju slimības, kas izraisa miokarda infarktu; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir pierādīts, ka, ieviešot nesmēķēšanas politiku, kopumā ir uzlabojušies vispārējie darba apstākļi un ir mazinājies ar smēķēšanu saistītu saslimstību skaits, proti, akūti sirdsdarbības un elpošanas traucējumi vai infekciju slimības, kas izraisa miokarda infarktu;

| M. | tā kā izmaksas, ko veselības aprūpes sistēmai rada tabakas patēriņš, sedz nevis tie, kas šīs izmaksas rada, bet visi iedzīvotāji kopumā; |
| --- | --- |

M.

tā kā izmaksas, ko veselības aprūpes sistēmai rada tabakas patēriņš, sedz nevis tie, kas šīs izmaksas rada, bet visi iedzīvotāji kopumā;

| N. | tā kā 26 ES dalībvalstis no kopumā 27 dalībvalstīm jau ir parakstījušas un ratificējušas PKTK; atgādinot arī par Pasaules Veselības organizācijas Konstitūciju, kurā teikts, ka tiesības tikt nodrošinātam ar visaugstāko iespējamo veselības aizsardzības līmeni ir vienas no cilvēku pamattiesībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā 26 ES dalībvalstis no kopumā 27 dalībvalstīm jau ir parakstījušas un ratificējušas PKTK; atgādinot arī par Pasaules Veselības organizācijas Konstitūciju, kurā teikts, ka tiesības tikt nodrošinātam ar visaugstāko iespējamo veselības aizsardzības līmeni ir vienas no cilvēku pamattiesībām;

| O. | tā kā PKTK 8. pantā ir noteikts, ka visām valstīm, kas parakstījušas pamatkonvenciju, ir juridisks pienākums pieņemt iedarbīgus pasākumus, lai aizsargātu iedzīvotājus pret sekundāro tabakas dūmu iedarbību darbavietu iekštelpās, sabiedriskajā transportā, sabiedrisku vietu iekštelpās un, ja nepieciešams, arī citās sabiedriskās vietās, un īstenot tos esošās valsts jurisdikcijas jomās, kā noteikts valsts tiesību aktos, kā arī aktīvi sekmēt šo pasākumu pieņemšanu un īstenošanu citos jurisdikcijas līmeņos; |
| --- | --- |

O.

tā kā PKTK 8. pantā ir noteikts, ka visām valstīm, kas parakstījušas pamatkonvenciju, ir juridisks pienākums pieņemt iedarbīgus pasākumus, lai aizsargātu iedzīvotājus pret sekundāro tabakas dūmu iedarbību darbavietu iekštelpās, sabiedriskajā transportā, sabiedrisku vietu iekštelpās un, ja nepieciešams, arī citās sabiedriskās vietās, un īstenot tos esošās valsts jurisdikcijas jomās, kā noteikts valsts tiesību aktos, kā arī aktīvi sekmēt šo pasākumu pieņemšanu un īstenošanu citos jurisdikcijas līmeņos;

| P. | tā kā Parlaments ir aicinājis dalībvalstis līdz 2009. gada oktobrim ieviest neierobežojošu smēķēšanas aizliegumu visās slēgtajās darbavietās, tostarp ēdināšanas uzņēmumos, un visās slēgtajās sabiedriskajās ēkās un sabiedriskajā transportā ES; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments ir aicinājis dalībvalstis līdz 2009. gada oktobrim ieviest neierobežojošu smēķēšanas aizliegumu visās slēgtajās darbavietās, tostarp ēdināšanas uzņēmumos, un visās slēgtajās sabiedriskajās ēkās un sabiedriskajā transportā ES;

| Q. | tā kā dalībvalstu tiesību akti krasi atšķiras, |
| --- | --- |

Q.

tā kā dalībvalstu tiesību akti krasi atšķiras,

| 1. | pauž nožēlu, ka prezidentvalsts ir nolēmusi pieņemt Padomes ieteikumu, nesaņemot Parlamenta atzinumu; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu, ka prezidentvalsts ir nolēmusi pieņemt Padomes ieteikumu, nesaņemot Parlamenta atzinumu;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka vairākumā dalībvalstu nav visaptverošu noteikumu (jo īpaši viesu uzņemšanas un izklaides nozarē) par vidi, kas brīva no tabakas dūmiem, un tādēļ rodas nevienlīdzība starp dažādās profesijās nodarbinātajiem un dažādu sociālekonomisko grupu pārstāvjiem, turklāt viesu uzņemšanas jomā strādājošie darbinieki vienas darbdienas piecās stundās tabakas dūmu iedarbībai ir pakļauti trīs reizes vairāk nekā biroja darbinieki; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka vairākumā dalībvalstu nav visaptverošu noteikumu (jo īpaši viesu uzņemšanas un izklaides nozarē) par vidi, kas brīva no tabakas dūmiem, un tādēļ rodas nevienlīdzība starp dažādās profesijās nodarbinātajiem un dažādu sociālekonomisko grupu pārstāvjiem, turklāt viesu uzņemšanas jomā strādājošie darbinieki vienas darbdienas piecās stundās tabakas dūmu iedarbībai ir pakļauti trīs reizes vairāk nekā biroja darbinieki;

| 3. | norāda, ka Parlaments konsekventi ir atbalstījis stingrākus pasākumus, lai cīnītos pret atkarību no tabakas un mazinātu pasīvās smēķēšanas iedarbību jauniešu vidū; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Parlaments konsekventi ir atbalstījis stingrākus pasākumus, lai cīnītos pret atkarību no tabakas un mazinātu pasīvās smēķēšanas iedarbību jauniešu vidū;

| 4. | uzsver pasīvās smēķēšanas būtisko kaitīgumu, jo īpaši sekas, ko kaitīgās vielas var izraisīt bērnības neaizsargātākajā posmā, kā arī uzsver, ka bērni nav ne tiesībspējīgi, ne rīcībspējīgi paust piekrišanu attiecībā uz regulāru un ilgstošu atrašanos tabakas dūmu piesārņotā vidē; |
| --- | --- |

4.

uzsver pasīvās smēķēšanas būtisko kaitīgumu, jo īpaši sekas, ko kaitīgās vielas var izraisīt bērnības neaizsargātākajā posmā, kā arī uzsver, ka bērni nav ne tiesībspējīgi, ne rīcībspējīgi paust piekrišanu attiecībā uz regulāru un ilgstošu atrašanos tabakas dūmu piesārņotā vidē;

| 5. | uzsver, ka dažādie valstu tiesību akti dalībvalstīs izraisa milzīgas atšķirības, kas saistītas ar aizsardzību pret sekundāro tabakas dūmu iedarbību; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka dažādie valstu tiesību akti dalībvalstīs izraisa milzīgas atšķirības, kas saistītas ar aizsardzību pret sekundāro tabakas dūmu iedarbību;

| 6. | uzskata, ka ir būtiski, lai spēkā esošajos tiesību aktos par smēķēšanas aizliegumiem dalībvalstīs tiktu nodrošināta ne tikai juridiskā noteiktība, bet arī tiktu ņemts vērā vienlīdzības princips attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem viesu uzņemšanas nozarē; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ir būtiski, lai spēkā esošajos tiesību aktos par smēķēšanas aizliegumiem dalībvalstīs tiktu nodrošināta ne tikai juridiskā noteiktība, bet arī tiktu ņemts vērā vienlīdzības princips attiecībā uz dažādiem uzņēmumiem viesu uzņemšanas nozarē;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka ES aktīvi izstrādā visaptverošu tabakas kontroles politiku, ko veido tiesību akti, atbalsts smēķēšanas novēršanas un atmešanas pasākumiem visā Eiropā, tabakas kontroles ietveršana daudzās citās Kopienas politikās un ES veidošana par pasaulē galveno noteicēju tabakas kontroles jomā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka ES aktīvi izstrādā visaptverošu tabakas kontroles politiku, ko veido tiesību akti, atbalsts smēķēšanas novēršanas un atmešanas pasākumiem visā Eiropā, tabakas kontroles ietveršana daudzās citās Kopienas politikās un ES veidošana par pasaulē galveno noteicēju tabakas kontroles jomā;

| 8. | atzinīgi vērtē ES vēlmi mazināt tabakas izstrādājumu patēriņu, kā arī nesen panākto tās politiku saskaņotību; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ES vēlmi mazināt tabakas izstrādājumu patēriņu, kā arī nesen panākto tās politiku saskaņotību;

| 9. | uzsver, ka ar saistošiem tiesību aktiem, kuri pamatojas uz Līguma 137. un 152. pantu, iespējams, varētu mazināt VTD izplatību un attiecīgo slogu veselības aprūpei un ekonomikai; tomēr atzīst, ka minētajos Līguma pantos, jo īpaši 137. pantā, nav tieši noteikts, kā risināt īpašas problēmas, kas saistītas ar bērniem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ar saistošiem tiesību aktiem, kuri pamatojas uz Līguma 137. un 152. pantu, iespējams, varētu mazināt VTD izplatību un attiecīgo slogu veselības aprūpei un ekonomikai; tomēr atzīst, ka minētajos Līguma pantos, jo īpaši 137. pantā, nav tieši noteikts, kā risināt īpašas problēmas, kas saistītas ar bērniem;

| 10. | uzsver, ka darba ņēmēju un nesmēķētāju veselību var aizsargāt tikai, nosakot pilnīgu smēķēšanas aizliegumu visās slēgtajās darbavietās, tostarp ēdināšanas uzņēmumos, visās sabiedriskajās ēkās un sabiedriskajā transportā, un tādējādi smēķētājiem būs ievērojami vieglāk atmest smēķēšanu; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka darba ņēmēju un nesmēķētāju veselību var aizsargāt tikai, nosakot pilnīgu smēķēšanas aizliegumu visās slēgtajās darbavietās, tostarp ēdināšanas uzņēmumos, visās sabiedriskajās ēkās un sabiedriskajā transportā, un tādējādi smēķētājiem būs ievērojami vieglāk atmest smēķēšanu;

| 11. | atzinīgi vērtē to dalībvalstu rīcību, kuras jau ir pieņēmušas iedarbīgus pasākumus, lai nodrošinātu aizsardzību pret pasīvās smēķēšanas ietekmi; aicina dalībvalstis turpināt strādājošo veselības aizsardzības jomā ieviest noteikumus par nesmēķētāju aizsardzību un stiprināt nepārtrauktos centienus aizsargāt nesmēķētājus; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to dalībvalstu rīcību, kuras jau ir pieņēmušas iedarbīgus pasākumus, lai nodrošinātu aizsardzību pret pasīvās smēķēšanas ietekmi; aicina dalībvalstis turpināt strādājošo veselības aizsardzības jomā ieviest noteikumus par nesmēķētāju aizsardzību un stiprināt nepārtrauktos centienus aizsargāt nesmēķētājus;

| 12. | aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par izmaksām, kas smēķēšanas dēļ radītas valsts veselības sistēmām un ES ekonomikai, un par sekām, ko rada vides piesārņojums ar tabakas dūmiem; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par izmaksām, kas smēķēšanas dēļ radītas valsts veselības sistēmām un ES ekonomikai, un par sekām, ko rada vides piesārņojums ar tabakas dūmiem;

| 13. | ierosina Padomei ieteikt dalībvalstīm sākt nepārtrauktu dialogu un apspriedes ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar 2009. gada PKTK Pušu konferencē pieņemtajām PKTK 5.3. panta īstenošanas vadlīnijām, lai nodrošinātu atbalstu visām pusēm, kas iesaistītas tabakas kontroles stratēģiju un programmu īstenošanā valstīs; |
| --- | --- |

13.

ierosina Padomei ieteikt dalībvalstīm sākt nepārtrauktu dialogu un apspriedes ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām saskaņā ar 2009. gada PKTK Pušu konferencē pieņemtajām PKTK 5.3. panta īstenošanas vadlīnijām, lai nodrošinātu atbalstu visām pusēm, kas iesaistītas tabakas kontroles stratēģiju un programmu īstenošanā valstīs;

| 14. | atkārtoti aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai izdarītu grozījumus Direktīvā 2001/37/EK (7) par tabakas izstrādājumiem, ietverot tajā vismaz tās izmaiņas, kas norādītas iepriekšminētajā Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezolūcijā; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, lai izdarītu grozījumus Direktīvā 2001/37/EK (7) par tabakas izstrādājumiem, ietverot tajā vismaz tās izmaiņas, kas norādītas iepriekšminētajā Parlamenta 2007. gada 24. oktobra rezolūcijā;

| 15. | aicina Komisiju veikt visaptverošu pētījumu par to, kā bērnus ietekmē ilgstoša un regulāra pasīvā smēķēšana visās viņu uzturēšanās vietās; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju veikt visaptverošu pētījumu par to, kā bērnus ietekmē ilgstoša un regulāra pasīvā smēķēšana visās viņu uzturēšanās vietās;

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot gan Padomes ieteikumu, gan dalībvalstu paraugpraksi, uz ko pamatojoties tās varētu ieguldījumu, formulējot PKTK 14. panta (par pieprasījuma samazināšanas pasākumiem, kas paredzēti, lai pārtrauktu atkarību no tabakas un tās lietošanu) īstenošanas vadlīnijas, kuras jāpieņem nākamajā PKTK Pušu konferencē; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot gan Padomes ieteikumu, gan dalībvalstu paraugpraksi, uz ko pamatojoties tās varētu ieguldījumu, formulējot PKTK 14. panta (par pieprasījuma samazināšanas pasākumiem, kas paredzēti, lai pārtrauktu atkarību no tabakas un tās lietošanu) īstenošanas vadlīnijas, kuras jāpieņem nākamajā PKTK Pušu konferencē;

| 17. | mudina Komisiju turpināt atbalsta pasākumu īstenošanu ES līmenī, piemēram, tādus informētības palielināšanas pasākumus, tostarp norādot informāciju uz tabakas izstrādājumu iepakojuma, kuri ir integrēti valstu komunikāciju kampaņās, kas paredzētas, lai veicinātu smēķēšanas atmešanu; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju turpināt atbalsta pasākumu īstenošanu ES līmenī, piemēram, tādus informētības palielināšanas pasākumus, tostarp norādot informāciju uz tabakas izstrādājumu iepakojuma, kuri ir integrēti valstu komunikāciju kampaņās, kas paredzētas, lai veicinātu smēķēšanas atmešanu;

| 18. | uzskata, ka attiecībā uz pasākumiem, kuri paredzēti, lai “Eiropa būtu brīva no tabakas dūmiem”, ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, varētu izstrādāt jaunus paņēmienus, kā cīnīties pret dažāda veida nelikumīgu tirdzniecību ar tabakas izstrādājumiem, galvenokārt internetā, un tabakas izstrādājumu viltošanu, ņemot vērā tiešo un pastiprināto apdraudējumu, ko šie izstrādājumi nodara patērētāju veselībai; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka attiecībā uz pasākumiem, kuri paredzēti, lai “Eiropa būtu brīva no tabakas dūmiem”, ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, varētu izstrādāt jaunus paņēmienus, kā cīnīties pret dažāda veida nelikumīgu tirdzniecību ar tabakas izstrādājumiem, galvenokārt internetā, un tabakas izstrādājumu viltošanu, ņemot vērā tiešo un pastiprināto apdraudējumu, ko šie izstrādājumi nodara patērētāju veselībai;

| 19. | atgādinot par nepieciešamību pēc stingriem pasākumiem, lai nodrošinātu pilnīgu un rūpīgu uzraudzību un īstenošanu, aicina tās dalībvalstis, kuras jau ir ratificējušas PKTK, īstenot Parlamenta ierosinātos ieteikumus saskaņā ar PKTK 8. pantā noteiktajām saistībām un divas reizes gadā ziņot Komisijai par ieteikumu īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

19.

atgādinot par nepieciešamību pēc stingriem pasākumiem, lai nodrošinātu pilnīgu un rūpīgu uzraudzību un īstenošanu, aicina tās dalībvalstis, kuras jau ir ratificējušas PKTK, īstenot Parlamenta ierosinātos ieteikumus saskaņā ar PKTK 8. pantā noteiktajām saistībām un divas reizes gadā ziņot Komisijai par ieteikumu īstenošanas gaitu;

| 20. | tādēļ vēlreiz aicina priekšsēdētāju un Prezidija locekļus, ņemot vērā to pienākumu rādīt dalībvalstīm priekšzīmi, pieņemt smēķēšanas aizliegumu, kas bez izņēmumiem tūlīt stātos spēkā visās Parlamenta darba vietās; prasa, lai šis aizliegums tiktu strikti ievērots; |
| --- | --- |

20.

tādēļ vēlreiz aicina priekšsēdētāju un Prezidija locekļus, ņemot vērā to pienākumu rādīt dalībvalstīm priekšzīmi, pieņemt smēķēšanas aizliegumu, kas bez izņēmumiem tūlīt stātos spēkā visās Parlamenta darba vietās; prasa, lai šis aizliegums tiktu strikti ievērots;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un PVO. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un PVO.

---

(1)  OV C 263 E, 16.10.2008., 447. lpp.

(2)  OV C 304 E, 1.12.2005., 264. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0410.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(6)  Nesmēķēšanas partnerība (2006). “Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke free Europe”. Eiropas Respiratorās sabiedrības izdevums, izdots Briselē, Beļģijā.

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 5. jūnija Direktīva 2001/37/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu (OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.).

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/67

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisStarptautiskās Darba organizācijas atjaunināto konvenciju ratifikācija un īstenošana

P7_TA(2009)0101

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par konvencijām, kuras Starptautiskā Darba organizācija ir klasificējusi kā aktuālas

2010/C 285 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā tās konvencijas, kuras Starptautiskā Darba organizācija (SDO) ir klasificējusi kā aktuālas,

ņemot vērā SDO 2008. gada 10. jūnijā pieņemto Deklarāciju par sociālo taisnīgumu godīgai globalizācijai,

ņemot vērā SDO 2009. gada 19. jūnijā pieņemto Pasaules nodarbinātības paktu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu par atjaunināto sociālo programmu (COM(2008)0412),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 6. maija rezolūciju par atjaunināto sociālo programmu (1),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 18. maija paziņojumu “Globalizācijas sociālā dimensija — ES politikas ieguldījums labuma vienmērīgā sadalē” (COM(2004)0383),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 24. maija paziņojumu “Veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību visiem — Eiropas Savienības ieguldījums nolūkā īstenot programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai pasaulē” (COM(2006)0249),

ņemot vērā ar Eiropas Līgumu par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos saistīto Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu lietā C-45/07 Komisija pret Grieķiju (2) par dalībvalstu ārējo kompetenci,

ņemot vērā Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā tādas pamatvērtības kā brīvība, cilvēka cieņa, sociālais taisnīgums, sociālā drošība un vienlīdzība ir būtiski ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības elementi; |
| --- | --- |

A.

tā kā tādas pamatvērtības kā brīvība, cilvēka cieņa, sociālais taisnīgums, sociālā drošība un vienlīdzība ir būtiski ilgtspējīgas ekonomikas un sociālās attīstības elementi;

| B. | tā kā, ņemot vērā pašreizējo pasaules krīzi ekonomikas un nodarbinātības jomā, šie principi ir vēl jo svarīgāki; |
| --- | --- |

B.

tā kā, ņemot vērā pašreizējo pasaules krīzi ekonomikas un nodarbinātības jomā, šie principi ir vēl jo svarīgāki;

| C. | tā kā SDO kopš 1919. gada ir uzturējusi un attīstījusi starptautisko darba standartu sistēmu ļoti dažādās jomās, tostarp attiecībā uz darbu, nodarbinātību, sociālo drošību, sociālo politiku un ar to saistītajām cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā SDO kopš 1919. gada ir uzturējusi un attīstījusi starptautisko darba standartu sistēmu ļoti dažādās jomās, tostarp attiecībā uz darbu, nodarbinātību, sociālo drošību, sociālo politiku un ar to saistītajām cilvēktiesībām;

| D. | tā kā ir jānodrošina konsekvence starp ES iekšējo un ārējo politiku, |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jānodrošina konsekvence starp ES iekšējo un ārējo politiku,

| 1. | atzinīgi vērtē tās konvencijas, kuras SDO ir klasificējusi kā aktuālas pēc SDO triju pušu sadarbības procesa, kurā bija iesaistīti darba devēji, darbinieki un valdības; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē tās konvencijas, kuras SDO ir klasificējusi kā aktuālas pēc SDO triju pušu sadarbības procesa, kurā bija iesaistīti darba devēji, darbinieki un valdības;

| 2. | aicina dalībvalstis, ievērojot ES līgumu, apsvērt spēcīgos sociālos argumentus par labu to konvenciju ratificēšanai un īstenošanai, kuras SDO ir klasificējusi kā aktuālas; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis, ievērojot ES līgumu, apsvērt spēcīgos sociālos argumentus par labu to konvenciju ratificēšanai un īstenošanai, kuras SDO ir klasificējusi kā aktuālas;

| 3. | aicina Komisiju precīzi norādīt Parlamentam un dalībvalstīm, kuras konvencijas ir Eiropas Savienības kompetencē un uz kurām attiecas subsidiaritātes princips; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju precīzi norādīt Parlamentam un dalībvalstīm, kuras konvencijas ir Eiropas Savienības kompetencē un uz kurām attiecas subsidiaritātes princips;

| 4. | aicina Eiropas Padomes prezidentu viņa pilnvaru robežās būt pēc iespējas mērķtiecīgākai, mudinot dalībvalstis ratificēt un īstenot aktualizētās SDO konvencijas; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropas Padomes prezidentu viņa pilnvaru robežās būt pēc iespējas mērķtiecīgākai, mudinot dalībvalstis ratificēt un īstenot aktualizētās SDO konvencijas;

| 5. | aicina Komisiju apsvērt iespēju pieņemt ieteikumu dalībvalstīm, kurā būtu pausts mudinājums ratificēt visas konvencijas, kuras SDO ir klasificējusi kā aktuālas, un enerģiski iesaistīties to īstenošanā, ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju apsvērt iespēju pieņemt ieteikumu dalībvalstīm, kurā būtu pausts mudinājums ratificēt visas konvencijas, kuras SDO ir klasificējusi kā aktuālas, un enerģiski iesaistīties to īstenošanā, ievērojot subsidiaritātes principu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0370.

(2)  OV C 82, 4.4.2009., 3. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/69

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksme un nodrošinātība ar pārtiku

P7_TA(2009)0102

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku

2010/C 285 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā EK līguma 33. pantu,

ņemot vērā 2007. gada 25. oktobra rezolūciju par barības un pārtikas cenu pieaugumu (1) un 2008. gada 22. maija rezolūciju par pārtikas cenu celšanos ES un jaunattīstības valstīs (2),

ņemot vērā 2007. gada 29. novembra rezolūciju par Āfrikas lauksaimniecības veicināšanu — priekšlikums lauksaimniecības attīstībai un nodrošinātībai ar pārtiku Āfrikā (3),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1337/2008, ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (4),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par Kopējo lauksaimniecības politiku un vispārējo nodrošinātību ar pārtiku (5),

ņemot vērā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izplatītās Lauksaimniecības perspektīvas 2008.–2017. gadam,

ņemot vērā Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskā novērtējuma attīstības jomā (IAASTD) ieteikumus,

ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas reformas “veselības pārbaudes” rezultātus,

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti,

ņemot vērā secinājumus un deklarāciju, kas pieņemta 2009. gada 16–18. novembrī Romā notikušajā FAO Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par nodrošinātību ar pārtiku,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir galvenā pasaules attīstības un humanitārās palīdzības sniedzēja, un tā kā starptautiskā līmenī jau kopš astoņdesmitajiem gadiem pastāvīgi samazinās lauksaimniecībai paredzētā oficiālās attīstības palīdzības daļa, jo īpaši Eiropas Savienības piešķirtā palīdzība, tai sarūkot no 17 % 1980. gadā līdz 3,8 % 2006. gadā; tā kā paredzams, ka pārtikas pieprasījums pasaulē līdz 2050. gadam divkāršosies un līdz ar to būs nepieciešams palielināt pārtikas ražošanu, turklāt arvien lielāka kļūs šo procesu ietekme uz dabas resursiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir galvenā pasaules attīstības un humanitārās palīdzības sniedzēja, un tā kā starptautiskā līmenī jau kopš astoņdesmitajiem gadiem pastāvīgi samazinās lauksaimniecībai paredzētā oficiālās attīstības palīdzības daļa, jo īpaši Eiropas Savienības piešķirtā palīdzība, tai sarūkot no 17 % 1980. gadā līdz 3,8 % 2006. gadā; tā kā paredzams, ka pārtikas pieprasījums pasaulē līdz 2050. gadam divkāršosies un līdz ar to būs nepieciešams palielināt pārtikas ražošanu, turklāt arvien lielāka kļūs šo procesu ietekme uz dabas resursiem;

| B. | tā kā 2009. gada augstākā līmeņa sanāksmes par nodrošinātību ar pārtiku noslēguma deklarācijā nav ne pietiekami analizēti iemesli, kādēļ nav izdevies izskaust badu, ne arī izvirzīti konkrēti priekšlikumi, kā uzlabot cīņu ar to; tā kā FAO aprēķini liecina, ka ar EUR 30 miljardu lieliem ieguldījumiem gadā pietiktu, lai pasaules iedzīvotājus (kuru skaits 2050. gadā sasniegs 9 miljardus) nodrošinātu ar pārtiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2009. gada augstākā līmeņa sanāksmes par nodrošinātību ar pārtiku noslēguma deklarācijā nav ne pietiekami analizēti iemesli, kādēļ nav izdevies izskaust badu, ne arī izvirzīti konkrēti priekšlikumi, kā uzlabot cīņu ar to; tā kā FAO aprēķini liecina, ka ar EUR 30 miljardu lieliem ieguldījumiem gadā pietiktu, lai pasaules iedzīvotājus (kuru skaits 2050. gadā sasniegs 9 miljardus) nodrošinātu ar pārtiku;

| C. | tā kā Eiropas Savienība ir liela pārtikas ražotāja, taču tā ir arī nozīmīgākā lauksaimniecības produkcijas importētāja, un attiecībā uz daudzām lauksaimniecības pamatprecēm tā nespēj nodrošināt pašapgādi; tā kā dzīvnieku barības cenu pieaugums palielina ražošanas izmaksas un tādēļ var samazināties lopkopības produkcijas ražošanas apjoms; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienība ir liela pārtikas ražotāja, taču tā ir arī nozīmīgākā lauksaimniecības produkcijas importētāja, un attiecībā uz daudzām lauksaimniecības pamatprecēm tā nespēj nodrošināt pašapgādi; tā kā dzīvnieku barības cenu pieaugums palielina ražošanas izmaksas un tādēļ var samazināties lopkopības produkcijas ražošanas apjoms;

| D. | tā kā ļoti lielas preču cenu svārstības var kļūt par aizvien izteiktāku un regulārāku pasaules tirgus iezīmi; tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus lauksaimnieku ienākumus, galvenokārt ņemot vērā lauksaimniecības resursu izmaksu pieauguma ātrumu un arvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ļoti lielas preču cenu svārstības var kļūt par aizvien izteiktāku un regulārāku pasaules tirgus iezīmi; tā kā augstākas pārtikas cenas automātiski nenozīmē lielākus lauksaimnieku ienākumus, galvenokārt ņemot vērā lauksaimniecības resursu izmaksu pieauguma ātrumu un arvien lielākās atšķirības starp ražošanas izmaksām un patēriņa cenām;

| E. | tā kā pasaules pārtikas krājumi ir kritiski samazinājušies, jo pēc Otrā Pasaules kara krājumu pietika vienam gadam, 2007. gadā — vairs tikai 57 dienām, savukārt 2008. gadā — vien 40 dienām; |
| --- | --- |

E.

tā kā pasaules pārtikas krājumi ir kritiski samazinājušies, jo pēc Otrā Pasaules kara krājumu pietika vienam gadam, 2007. gadā — vairs tikai 57 dienām, savukārt 2008. gadā — vien 40 dienām;

| F. | tā kā pat ES krājumi ir tā samazinājušies, ka ārkārtas pārtikas programmas rīcībā šobrīd ir mazāk pārtikas izdalīšanai; tā kā šai problēmai un arī pārtikas cenu krīzei ir tiešas un nopietnas sekas, badacietēju skaitam pasaulē 2009. gadā palielinoties līdz vienam miljardam cilvēku (FAO dati) un tas nozīmē, ka katrs sestais pasaules iedzīvotājs nesaņem pietiekamu daudzumu pārtikas un cieš pastāvīgu badu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pat ES krājumi ir tā samazinājušies, ka ārkārtas pārtikas programmas rīcībā šobrīd ir mazāk pārtikas izdalīšanai; tā kā šai problēmai un arī pārtikas cenu krīzei ir tiešas un nopietnas sekas, badacietēju skaitam pasaulē 2009. gadā palielinoties līdz vienam miljardam cilvēku (FAO dati) un tas nozīmē, ka katrs sestais pasaules iedzīvotājs nesaņem pietiekamu daudzumu pārtikas un cieš pastāvīgu badu;

| G. | tā kā ik gadu no bada un nabadzības mirst vairāk nekā 40 miljoni cilvēku, tostarp ik sešās sekundēs mirst viens bērns; tā kā šāda notikumu attīstība ir izraisījusi dumpjus un politiskus nemierus, vēl vairāk destabilizējot valstis un reģionus visā pasaulē; tā kā 185 valstu pārstāvji Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē 1996. gadā apņēmās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt badacietēju skaitu; tā kā ģimenes saimniecību locekļi, lopkopji un lauku strādnieki ir vairāk nekā puse no pasaules iedzīvotājiem un viņus bads piemeklē pirmām kārtām; |
| --- | --- |

G.

tā kā ik gadu no bada un nabadzības mirst vairāk nekā 40 miljoni cilvēku, tostarp ik sešās sekundēs mirst viens bērns; tā kā šāda notikumu attīstība ir izraisījusi dumpjus un politiskus nemierus, vēl vairāk destabilizējot valstis un reģionus visā pasaulē; tā kā 185 valstu pārstāvji Pasaules Pārtikas organizācijas augstākā līmeņa sanāksmē 1996. gadā apņēmās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt badacietēju skaitu; tā kā ģimenes saimniecību locekļi, lopkopji un lauku strādnieki ir vairāk nekā puse no pasaules iedzīvotājiem un viņus bads piemeklē pirmām kārtām;

| H. | tā kā klimata pārmaiņas būtiski ietekmē lauksaimniecību, piemēram, visnabadzīgākajās valstīs ūdens trūkuma dēļ samazināsies ražība, tādējādi ietekmējot vietējo lauksaimniecisko darbību; |
| --- | --- |

H.

tā kā klimata pārmaiņas būtiski ietekmē lauksaimniecību, piemēram, visnabadzīgākajās valstīs ūdens trūkuma dēļ samazināsies ražība, tādējādi ietekmējot vietējo lauksaimniecisko darbību;

| I. | tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina darbu un iztikas līdzekļus vairāk nekā 70 % strādājošo iedzīvotāju un daudzās Āfrikas valstīs pat vairāk nekā 80 % strādājošo iedzīvotāju, un tādēļ lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme, efektīvi cīnoties pret nabadzību un badu; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divas reizes efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā jaunattīstības valstīs lauksaimniecība nodrošina darbu un iztikas līdzekļus vairāk nekā 70 % strādājošo iedzīvotāju un daudzās Āfrikas valstīs pat vairāk nekā 80 % strādājošo iedzīvotāju, un tādēļ lauku attīstības politikai ir būtiska nozīme, efektīvi cīnoties pret nabadzību un badu; tā kā Pasaules Banka lēš, ka izaugsme lauksaimniecības nozarē divas reizes efektīvāk samazina nabadzību nekā izaugsme citās nozarēs;

| J. | tā kā Eiropas Savienība nodrošina vairāk nekā 50 % no visa pasaules attīstības palīdzības apjoma, ieskaitot arī dalībvalstu ieguldījumu; to apliecina pašreizējais ieguldījums, izmantojot EK instrumentus (aptuveni EUR 1,8 miljardi, ko veido EUR 1 miljards, izmantojot jauno mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu pieaugumu jaunattīstības valstīs, un pārējie līdzekļi — izmantojot pašlaik pieejamos attīstības un humanitārās palīdzības instrumentus); |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienība nodrošina vairāk nekā 50 % no visa pasaules attīstības palīdzības apjoma, ieskaitot arī dalībvalstu ieguldījumu; to apliecina pašreizējais ieguldījums, izmantojot EK instrumentus (aptuveni EUR 1,8 miljardi, ko veido EUR 1 miljards, izmantojot jauno mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu pieaugumu jaunattīstības valstīs, un pārējie līdzekļi — izmantojot pašlaik pieejamos attīstības un humanitārās palīdzības instrumentus);

| K. | tā kā arvien lielāka daļa atmežoto teritoriju un lauksaimniecības resursu tiek izmantoti, lai ražotu dzīvnieku barību, gaļu un biomasu agrodegvielu ražošanai, kas ir būtiski veicinājis spekulācijas ar lauksaimniecības precēm visā pasaulē; |
| --- | --- |

K.

tā kā arvien lielāka daļa atmežoto teritoriju un lauksaimniecības resursu tiek izmantoti, lai ražotu dzīvnieku barību, gaļu un biomasu agrodegvielu ražošanai, kas ir būtiski veicinājis spekulācijas ar lauksaimniecības precēm visā pasaulē;

| 1. | uzsver, ka no bada un nabadzības cieš jau vairāk nekā 1 miljards cilvēku un ka tas nepieņemami grauj vienas sestās daļas pasaules iedzīvotāju dzīvi; norāda, ka nesenā pārtikas, finanšu un ekonomikas krīze un vēl citi faktori pastiprināja sekas, ko radījuši ilgstoši nepietiekamie ieguldījumi nodrošināšanā ar pārtiku, lauksaimniecībā un lauku attīstībā, un ka kopējie pūliņi līdz šim nav bijuši pietiekami, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); norāda uz to, ka jāveic kopīgi pasākumi, lai novērstu šo tendenci un pakāpeniski īstenotu tiesības uz pietiekamu pārtiku, saistot to ar valstu nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka no bada un nabadzības cieš jau vairāk nekā 1 miljards cilvēku un ka tas nepieņemami grauj vienas sestās daļas pasaules iedzīvotāju dzīvi; norāda, ka nesenā pārtikas, finanšu un ekonomikas krīze un vēl citi faktori pastiprināja sekas, ko radījuši ilgstoši nepietiekamie ieguldījumi nodrošināšanā ar pārtiku, lauksaimniecībā un lauku attīstībā, un ka kopējie pūliņi līdz šim nav bijuši pietiekami, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM); norāda uz to, ka jāveic kopīgi pasākumi, lai novērstu šo tendenci un pakāpeniski īstenotu tiesības uz pietiekamu pārtiku, saistot to ar valstu nodrošinātību ar pārtiku;

| 2. | uzsver, ka ikvienam cilvēkam ir tiesības uz pietiekamu, drošu un uzturvielām bagātu pārtiku; aicina izskaust badu pasaulē un norāda, ka patiesai cīņai ar badu būtu nepieciešams izstrādāt visaptverošus politikas virzienus, ar kuriem sekmēt ilgtspējīgas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas sistēmas, lai palielinātu jaunattīstības valstu spēju nodrošināt ar pārtiku to iedzīvotājus; aicina valstis īstenot FAO“Brīvprātīgās pamatnostādnes, lai pakāpeniski īstenotu tiesības uz pienācīgu pārtiku saistībā ar valstu nodrošinātību ar pārtiku”, un atbalsta tādu pamatnostādņu praktisku piemērošanu, kas ir balstīta uz līdzdalības, pārredzamības un pārskatabildības principiem; atzinīgi vērtē Romas augstākā līmeņa sanāksmē principā pieņemtās saistības, taču pauž vilšanos par konkrētu finansiālu saistību trūkumu un to, ka sanāksmi apmeklēja maz G8 grupas valstu augsta līmeņa pārstāvju; šajā sakarā aicina visas dalībvalstis divkāršot savas saistības pirmā Tūkstošgades attīstības mērķa sasniegšanai (līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš badu) un noteikt mērķi izskaust badu un nepietiekamu uzturu pasaulē līdz 2025. gadam vai, ja to neizdodas panākt — līdz citam iespējami drīzam laikam; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ikvienam cilvēkam ir tiesības uz pietiekamu, drošu un uzturvielām bagātu pārtiku; aicina izskaust badu pasaulē un norāda, ka patiesai cīņai ar badu būtu nepieciešams izstrādāt visaptverošus politikas virzienus, ar kuriem sekmēt ilgtspējīgas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas sistēmas, lai palielinātu jaunattīstības valstu spēju nodrošināt ar pārtiku to iedzīvotājus; aicina valstis īstenot FAO“Brīvprātīgās pamatnostādnes, lai pakāpeniski īstenotu tiesības uz pienācīgu pārtiku saistībā ar valstu nodrošinātību ar pārtiku”, un atbalsta tādu pamatnostādņu praktisku piemērošanu, kas ir balstīta uz līdzdalības, pārredzamības un pārskatabildības principiem; atzinīgi vērtē Romas augstākā līmeņa sanāksmē principā pieņemtās saistības, taču pauž vilšanos par konkrētu finansiālu saistību trūkumu un to, ka sanāksmi apmeklēja maz G8 grupas valstu augsta līmeņa pārstāvju; šajā sakarā aicina visas dalībvalstis divkāršot savas saistības pirmā Tūkstošgades attīstības mērķa sasniegšanai (līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš badu) un noteikt mērķi izskaust badu un nepietiekamu uzturu pasaulē līdz 2025. gadam vai, ja to neizdodas panākt — līdz citam iespējami drīzam laikam;

| 3. | uzsver kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nozīmi, jo tā ir līdzeklis, lai nodrošinātu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā; uzskata, ka KLP kopš tās ieviešanas 1962. gadā ir nodrošinājusi ES pilsoņiem pārtikas piegāžu drošību, kā arī lauku vides aizsardzību un uzlabošanu un ES pārtikas ražošanas standartus, kas ir augstākie pasaulē; uzsver, ka Kopienas lauksaimniecībai arī turpmāk ir jāpilda šī loma; |
| --- | --- |

3.

uzsver kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nozīmi, jo tā ir līdzeklis, lai nodrošinātu pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā; uzskata, ka KLP kopš tās ieviešanas 1962. gadā ir nodrošinājusi ES pilsoņiem pārtikas piegāžu drošību, kā arī lauku vides aizsardzību un uzlabošanu un ES pārtikas ražošanas standartus, kas ir augstākie pasaulē; uzsver, ka Kopienas lauksaimniecībai arī turpmāk ir jāpilda šī loma;

| 4. | uzsver, ka kopš 2007. gada lauksaimniecības preču cenas ievērojami svārstījušās, un ka no 2007. gada vidus līdz 2008. gada vidum cenas strauji pieauga, izraisot arī strauju patēriņa cenu kāpumu; norāda, ka pēc pamatpreču cenu straujā pieauguma tās strauji kritās un kļuva nestabilas; pauž bažas, ka pārtikas cenas atkal var paaugstināties pasaules ekonomikai atveseļojoties, jo daudzas strukturālās problēmas tā arī nav atrisinātas, tostarp ir nepietiekami liels ieguldījumu līmenis un augsts pieprasījums dažos reģionos; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka kopš 2007. gada lauksaimniecības preču cenas ievērojami svārstījušās, un ka no 2007. gada vidus līdz 2008. gada vidum cenas strauji pieauga, izraisot arī strauju patēriņa cenu kāpumu; norāda, ka pēc pamatpreču cenu straujā pieauguma tās strauji kritās un kļuva nestabilas; pauž bažas, ka pārtikas cenas atkal var paaugstināties pasaules ekonomikai atveseļojoties, jo daudzas strukturālās problēmas tā arī nav atrisinātas, tostarp ir nepietiekami liels ieguldījumu līmenis un augsts pieprasījums dažos reģionos;

| 5. | ar bažām atzīmē lauksaimniecības resursu pieaugošās izmaksas (piemēram, mēslojuma un sēklu cenu pieaugums), kuru dēļ ir palielinājušies maksājumi, kas visiem lauksaimniekiem netiek kompensēti vienādā mērā (īpaši lopkopības nozarē) un kuru dēļ būtiski samazinājušies iespējamie lauku saimniecību ienākumi no preču un pārtikas cenu palielināšanās, tādējādi mazinot stimulus palielināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu; pauž bažas par to, ka ievērojamais resursu cenu pieaugums varētu samazināt to izmantošanu un, iespējams, samazināt produkcijas daudzumu, kas padziļinātu pārtikas krīzi Eiropā un pasaulē; |
| --- | --- |

5.

ar bažām atzīmē lauksaimniecības resursu pieaugošās izmaksas (piemēram, mēslojuma un sēklu cenu pieaugums), kuru dēļ ir palielinājušies maksājumi, kas visiem lauksaimniekiem netiek kompensēti vienādā mērā (īpaši lopkopības nozarē) un kuru dēļ būtiski samazinājušies iespējamie lauku saimniecību ienākumi no preču un pārtikas cenu palielināšanās, tādējādi mazinot stimulus palielināt ilgtspējīgu lauksaimniecisko ražošanu; pauž bažas par to, ka ievērojamais resursu cenu pieaugums varētu samazināt to izmantošanu un, iespējams, samazināt produkcijas daudzumu, kas padziļinātu pārtikas krīzi Eiropā un pasaulē;

| 6. | uzsver, ka neseno gadu cenu svārstības (gan to straujš pieaugums, gan strauja samazināšanās) īpaši apgrūtinājušas pārtikas nodrošinātības sasniegšanu; uzsver, ka lauksaimnieki pārtrauks ražošanu, ja nesaņems atbilstošu samaksu par saviem ražojumiem; vēlreiz norāda, ka ES lauksaimnieki saražo 17–30 % no pasaules kviešu, piena un liellopu gaļas produkcijas; uzsver, ka turpmākajos gados dzīvotspējīgas ES lauku saimniecības būs ārkārtīgi svarīgas pārtikas nodrošinātībai ES un pasaulē; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka neseno gadu cenu svārstības (gan to straujš pieaugums, gan strauja samazināšanās) īpaši apgrūtinājušas pārtikas nodrošinātības sasniegšanu; uzsver, ka lauksaimnieki pārtrauks ražošanu, ja nesaņems atbilstošu samaksu par saviem ražojumiem; vēlreiz norāda, ka ES lauksaimnieki saražo 17–30 % no pasaules kviešu, piena un liellopu gaļas produkcijas; uzsver, ka turpmākajos gados dzīvotspējīgas ES lauku saimniecības būs ārkārtīgi svarīgas pārtikas nodrošinātībai ES un pasaulē;

| 7. | vērš uzmanību uz ilgtermiņa strukturālajiem iemesliem, kuriem bija būtiska nozīme saistībā ar neseno lauksaimniecības preču cenu pieaugumu, tostarp tam, ka pieprasījums pasaulē arvien pieauga, bet ieguldījumi lauksaimnieciskajā ražošanā pastāvīgi samazinājās; atzīmē, ka no šiem faktoriem tieši enerģijas cenu (bet jo īpaši naftas cenu) pieaugumam bija lielākā ietekme uz pasaules lauksaimniecības ražošanu (palielinot lauksaimniecības ražošanas un pārtikas izplatīšanas izmaksas) un pārtikas krīžu atkārtošanos nabadzīgajās valstīs (ietekmējot izmaksas saistībā ar pārtikas preču transportēšanu valstu iekšienē); |
| --- | --- |

7.

vērš uzmanību uz ilgtermiņa strukturālajiem iemesliem, kuriem bija būtiska nozīme saistībā ar neseno lauksaimniecības preču cenu pieaugumu, tostarp tam, ka pieprasījums pasaulē arvien pieauga, bet ieguldījumi lauksaimnieciskajā ražošanā pastāvīgi samazinājās; atzīmē, ka no šiem faktoriem tieši enerģijas cenu (bet jo īpaši naftas cenu) pieaugumam bija lielākā ietekme uz pasaules lauksaimniecības ražošanu (palielinot lauksaimniecības ražošanas un pārtikas izplatīšanas izmaksas) un pārtikas krīžu atkārtošanos nabadzīgajās valstīs (ietekmējot izmaksas saistībā ar pārtikas preču transportēšanu valstu iekšienē);

| 8. | atzīmē, ka, lai nodrošinātu ar pārtiku visus pasaules iedzīvotājus, kuru skaits 2050. gadā pārsniegs 9 miljardus, lauksaimniecības produkcijas apjomam līdz tam laikam ir jāpalielinās par 70 %; norāda, ka vairāk nekā 860 miljoni pasaules iedzīvotāju cieš no pastāvīga bada; atzīmē Pasaules Bankas prognozi, ka pārtikas cenu pieaugums un pašreizējā pārtikas un degvielas krīze iegrūdīs dziļākā nabadzībā vēl 130–155 miljonus cilvēku salīdzinājumā ar 2008. gadu; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka, lai nodrošinātu ar pārtiku visus pasaules iedzīvotājus, kuru skaits 2050. gadā pārsniegs 9 miljardus, lauksaimniecības produkcijas apjomam līdz tam laikam ir jāpalielinās par 70 %; norāda, ka vairāk nekā 860 miljoni pasaules iedzīvotāju cieš no pastāvīga bada; atzīmē Pasaules Bankas prognozi, ka pārtikas cenu pieaugums un pašreizējā pārtikas un degvielas krīze iegrūdīs dziļākā nabadzībā vēl 130–155 miljonus cilvēku salīdzinājumā ar 2008. gadu;

| 9. | uzskata, ka ES pārtikas nodrošinātības politikas pamatā arī turpmāk vajadzētu būt KLP un ka to vajadzētu turpināt pielāgot ar pārtikas nodrošinātību saistītajām problēmām Eiropā un pasaulē; pauž bažas par tirgus atbalsta pasākumu likvidēšanu un lauksaimnieku atbalsta maksājumu samazināšanu, ņemot vērā ārkārtīgi svārstīgās preču cenas un ar to saistīto lauku saimniecību ienākumu nepastāvību; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ES pārtikas nodrošinātības politikas pamatā arī turpmāk vajadzētu būt KLP un ka to vajadzētu turpināt pielāgot ar pārtikas nodrošinātību saistītajām problēmām Eiropā un pasaulē; pauž bažas par tirgus atbalsta pasākumu likvidēšanu un lauksaimnieku atbalsta maksājumu samazināšanu, ņemot vērā ārkārtīgi svārstīgās preču cenas un ar to saistīto lauku saimniecību ienākumu nepastāvību;

| 10. | uzsver starptautiskās sadarbības un solidaritātes nozīmi, kā arī nepieciešamību atteikties no vienpusējiem pasākumiem, kuri neatbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un ANO Statūtiem un kuri apdraud nodrošinātību ar pārtiku; aicina slēgt līdzsvarotus tirdzniecības nolīgumus, jo tie ir būtiski svarīgi, risinot problēmas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

10.

uzsver starptautiskās sadarbības un solidaritātes nozīmi, kā arī nepieciešamību atteikties no vienpusējiem pasākumiem, kuri neatbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un ANO Statūtiem un kuri apdraud nodrošinātību ar pārtiku; aicina slēgt līdzsvarotus tirdzniecības nolīgumus, jo tie ir būtiski svarīgi, risinot problēmas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku;

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis gaidāmajās Kopenhāgenas sarunās apspriest arī jautājumus par taisnīgiem finanšu mehānismiem un koncepcijas par to apgrūtinājumu sadali, kuri saistās ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, īpaši atbalstot klimatam draudzīgu lauksaimniecības praksi kā saskaņotu instrumentu cīņai ar badu, veikt saskaņotus pasākumus, lai apturētu turpmāku augsnes auglības un bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, kas ir divas īpaši būtiskas pārtikas ražošanas sistēmu sastāvdaļas, palielināt kopējo efektivitāti un samazināt atkritumu daudzumu pārtikas apritē pasaulē un uzlabot piekļuvi vietējam tirgum; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju un dalībvalstis gaidāmajās Kopenhāgenas sarunās apspriest arī jautājumus par taisnīgiem finanšu mehānismiem un koncepcijas par to apgrūtinājumu sadali, kuri saistās ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, īpaši atbalstot klimatam draudzīgu lauksaimniecības praksi kā saskaņotu instrumentu cīņai ar badu, veikt saskaņotus pasākumus, lai apturētu turpmāku augsnes auglības un bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, kas ir divas īpaši būtiskas pārtikas ražošanas sistēmu sastāvdaļas, palielināt kopējo efektivitāti un samazināt atkritumu daudzumu pārtikas apritē pasaulē un uzlabot piekļuvi vietējam tirgum;

| 12. | piekrīt FAO uzskatam, ka pieaugošo pārtikas cenu dēļ visvairāk cieš tās valstis, kas pārtiku vairāk importē, un ka daudzas no tām ir pasaules vismazāk attīstītās valstis; vēlreiz uzsver, ka nepietiekamu nodrošinātību ar pārtiku galvenokārt rada nabadzība un atkarība no pārtikas importa; ņem vērā to, ka tikai dažus procentus pasaules pārtikas produkcijas tirgo starptautiskajos tirgos, un nedaudzo eksportētājvalstu īpatsvars šajā tirgū arvien pieaug; |
| --- | --- |

12.

piekrīt FAO uzskatam, ka pieaugošo pārtikas cenu dēļ visvairāk cieš tās valstis, kas pārtiku vairāk importē, un ka daudzas no tām ir pasaules vismazāk attīstītās valstis; vēlreiz uzsver, ka nepietiekamu nodrošinātību ar pārtiku galvenokārt rada nabadzība un atkarība no pārtikas importa; ņem vērā to, ka tikai dažus procentus pasaules pārtikas produkcijas tirgo starptautiskajos tirgos, un nedaudzo eksportētājvalstu īpatsvars šajā tirgū arvien pieaug;

| 13. | pauž bažas par pašreizējo pasaules finanšu krīzi, jo tā var izraisīt lauksaimniecībai pieejamā finansējuma apjoma samazināšanos; aicina Komisiju analizēt finanšu krīzes ietekmi uz lauksaimniecības nozari un apsvērt priekšlikumus nozares stabilitātes nodrošināšanai, ietverot arī pieeju aizdevumiem un kredīta garantijām; uzsver, ka pārtikas krīze ir cieši savstarpēji saistīta ar finanšu krīzi, jo tās laikā centrālo banku īstenotā finanšu palīdzība bankrotu novēršanai var būt palielinājusi spekulatīvos ieguldījumus dažādās precēs; aicina Starptautisko Valūtas fondu un Finanšu stabilitātes forumu novērtēt šo blakusparādību un ņemt to vērā, iesakot vispārējus risinājumus; |
| --- | --- |

13.

pauž bažas par pašreizējo pasaules finanšu krīzi, jo tā var izraisīt lauksaimniecībai pieejamā finansējuma apjoma samazināšanos; aicina Komisiju analizēt finanšu krīzes ietekmi uz lauksaimniecības nozari un apsvērt priekšlikumus nozares stabilitātes nodrošināšanai, ietverot arī pieeju aizdevumiem un kredīta garantijām; uzsver, ka pārtikas krīze ir cieši savstarpēji saistīta ar finanšu krīzi, jo tās laikā centrālo banku īstenotā finanšu palīdzība bankrotu novēršanai var būt palielinājusi spekulatīvos ieguldījumus dažādās precēs; aicina Starptautisko Valūtas fondu un Finanšu stabilitātes forumu novērtēt šo blakusparādību un ņemt to vērā, iesakot vispārējus risinājumus;

| 14. | uzskata, ka KLP ir svarīgs elements, īstenojot politiku ES nodrošinātībai ar pārtiku gan pašlaik, gan pēc 2013. gada; uzskata, ka KLP vajadzētu ieņemt svarīgu vietu attīstības politikas virzienos, jo īpaši ārpolitikā pārtikas nodrošinātības jomā; uzskata, ka funkcionējošas ekosistēmas, auglīga augsne, pastāvīgi ūdens resursi un daudzfunkcionāla lauku ekonomika ir svarīgi elementi, cenšoties panākt ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku; uzskata, ka KLP ne tikai nodrošina pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā, bet var palīdzēt arī apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas pasaulē, neizjaucot tirgus līdzsvaru; aicina veikt pasākumus, lai stabilizētu vietējās un reģionālās lauksaimniecības sistēmas, kas balstās uz ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un nodrošina pārtikas stratēģiskās rezerves; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka KLP ir svarīgs elements, īstenojot politiku ES nodrošinātībai ar pārtiku gan pašlaik, gan pēc 2013. gada; uzskata, ka KLP vajadzētu ieņemt svarīgu vietu attīstības politikas virzienos, jo īpaši ārpolitikā pārtikas nodrošinātības jomā; uzskata, ka funkcionējošas ekosistēmas, auglīga augsne, pastāvīgi ūdens resursi un daudzfunkcionāla lauku ekonomika ir svarīgi elementi, cenšoties panākt ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku; uzskata, ka KLP ne tikai nodrošina pārtikas ražošanu Eiropas Savienībā, bet var palīdzēt arī apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc pārtikas pasaulē, neizjaucot tirgus līdzsvaru; aicina veikt pasākumus, lai stabilizētu vietējās un reģionālās lauksaimniecības sistēmas, kas balstās uz ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un nodrošina pārtikas stratēģiskās rezerves;

| 15. | uzskata, ka finanšu mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs ir pirmais solis, lai sniegtu palīdzību tiem, kurus vissmagāk skar pārtikas krīze; uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, kā tiek tērēta nauda, un jānodrošina tās izmantošana tajās jomās, kurās tā visvairāk vajadzīga, kā arī regulāri jāsniedz ziņojumi Parlamentam; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka finanšu mehānisms ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs ir pirmais solis, lai sniegtu palīdzību tiem, kurus vissmagāk skar pārtikas krīze; uzskata, ka Komisijai būtu jāpārbauda, kā tiek tērēta nauda, un jānodrošina tās izmantošana tajās jomās, kurās tā visvairāk vajadzīga, kā arī regulāri jāsniedz ziņojumi Parlamentam;

| 16. | aicina Komisiju pastiprināt tās pašreizējās programmas, kas paredzētas pārtikas nodrošinātības garantēšanai Eiropā un pasaulē; aicina palielināt finansējumu Nodrošinātības ar pārtiku tematiskajai programmai (2007-2010), kuras pašreizējais budžets ir EUR 925 miljoni visam plānošanas periodam; aicina Komisiju veikt ES politikas virzienu un programmu ietekmes pilnīgu novērtējumu lauksaimniecības, attīstības un tirdzniecības jomās, lai nodrošinātu saskaņotu un ilgtspējīgu politiku pasaules nodrošinātībai ar pārtiku; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju pastiprināt tās pašreizējās programmas, kas paredzētas pārtikas nodrošinātības garantēšanai Eiropā un pasaulē; aicina palielināt finansējumu Nodrošinātības ar pārtiku tematiskajai programmai (2007-2010), kuras pašreizējais budžets ir EUR 925 miljoni visam plānošanas periodam; aicina Komisiju veikt ES politikas virzienu un programmu ietekmes pilnīgu novērtējumu lauksaimniecības, attīstības un tirdzniecības jomās, lai nodrošinātu saskaņotu un ilgtspējīgu politiku pasaules nodrošinātībai ar pārtiku;

| 17. | atkārtoti norāda, ka nodrošinājums ar pārtiku ir dalībvalstu atbildības joma un jebkādi plāni saistībā ar nodrošinājumu ar pārtiku veicamajiem uzdevumiem ir jāizstrādā, jāsaskaņo, jāuztur un jāpārvalda dalībvalsts līmenī, kā arī jāveido, apspriežoties ar visām svarīgākajām iesaistītajām pusēm; uzsver, ka nodrošinātībai ar pārtiku vajadzētu būt svarīgākajai prioritātei un ka tās nozīmīgums jāatspoguļo dalībvalstu programmās un budžetos; uzsver labas pārvaldes izšķirošo lomu un to, ka vajadzētu risināt korupcijas problēmu valstu līmenī; uzskata, ka cīņai ar badu vajadzētu balstīties uz pārtikas pašnodrošinājuma tiesību atzīšanu, nosakot tās kā valsts vai reģiona spēju demokrātiski īstenot savus lauksaimniecības un pārtikas politikas virzienus, prioritātes un stratēģijas; |
| --- | --- |

17.

atkārtoti norāda, ka nodrošinājums ar pārtiku ir dalībvalstu atbildības joma un jebkādi plāni saistībā ar nodrošinājumu ar pārtiku veicamajiem uzdevumiem ir jāizstrādā, jāsaskaņo, jāuztur un jāpārvalda dalībvalsts līmenī, kā arī jāveido, apspriežoties ar visām svarīgākajām iesaistītajām pusēm; uzsver, ka nodrošinātībai ar pārtiku vajadzētu būt svarīgākajai prioritātei un ka tās nozīmīgums jāatspoguļo dalībvalstu programmās un budžetos; uzsver labas pārvaldes izšķirošo lomu un to, ka vajadzētu risināt korupcijas problēmu valstu līmenī; uzskata, ka cīņai ar badu vajadzētu balstīties uz pārtikas pašnodrošinājuma tiesību atzīšanu, nosakot tās kā valsts vai reģiona spēju demokrātiski īstenot savus lauksaimniecības un pārtikas politikas virzienus, prioritātes un stratēģijas;

| 18. | uzskata, ka ļoti svarīgi ir turpināt pētniecību ilgtspējīgu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu jomā, uzsver valsts finansētu pētniecības programmu nozīmi, ES tehnoloģiskās platformas lomu videi draudzīgas lauksaimniecības pētniecībā un Septītās pamatprogrammas pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā nozīmi, aicina attiecīgos gadījumos īstenot programmas tehnoloģiju nodošanai jaunattīstības valstīm; aicina FAO dalībvalstu valdības ņemt vērā ierosinājumus, kas sniegti IAASTD, lai mainītu tehnoloģiju lejupējas nodošanas koncepcijas un aizstātu tās ar augšupējām, uz līdzdalību un lauksaimniekiem orientētām novatoriskām koncepcijām; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ļoti svarīgi ir turpināt pētniecību ilgtspējīgu lauksaimnieciskās ražošanas sistēmu jomā, uzsver valsts finansētu pētniecības programmu nozīmi, ES tehnoloģiskās platformas lomu videi draudzīgas lauksaimniecības pētniecībā un Septītās pamatprogrammas pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā nozīmi, aicina attiecīgos gadījumos īstenot programmas tehnoloģiju nodošanai jaunattīstības valstīm; aicina FAO dalībvalstu valdības ņemt vērā ierosinājumus, kas sniegti IAASTD, lai mainītu tehnoloģiju lejupējas nodošanas koncepcijas un aizstātu tās ar augšupējām, uz līdzdalību un lauksaimniekiem orientētām novatoriskām koncepcijām;

| 19. | uzskata, ka lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs nopietni kavē tas, ka sīkzemniekiem nav iespēju saņemt aizdevumus un mikrokredītus, lai veiktu ieguldījumus sēklās, mēslošanas līdzekļos un apūdeņošanas mehānismos; turklāt uzsver aizdevumu garantiju jautājumu, kuras vairākumā gadījumu nav pieejamas; aicina Eiropas Investīciju banku meklēt veidus, kā nodrošināt palīdzības programmas vietējiem pārtikas ražotājiem jaunattīstības valstīs ar aizdevumu garantijām, tādējādi atbalstot piekļuvi kredītiem un mikrokredītiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka lauksaimniecības produkcijas apjoma pieaugumu jaunattīstības valstīs nopietni kavē tas, ka sīkzemniekiem nav iespēju saņemt aizdevumus un mikrokredītus, lai veiktu ieguldījumus sēklās, mēslošanas līdzekļos un apūdeņošanas mehānismos; turklāt uzsver aizdevumu garantiju jautājumu, kuras vairākumā gadījumu nav pieejamas; aicina Eiropas Investīciju banku meklēt veidus, kā nodrošināt palīdzības programmas vietējiem pārtikas ražotājiem jaunattīstības valstīs ar aizdevumu garantijām, tādējādi atbalstot piekļuvi kredītiem un mikrokredītiem;

| 20. | nolemj izveidot augsta līmeņa pastāvīgu darba grupu par ES ieguldījumu vispārējās nodrošinātības ar pārtiku īstenošanā, lai vienotos par kopīgiem rīcības virzieniem attiecībā uz svarīgākajiem uzdevumiem, ko ilgtspējīgas lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības jomā noteikusi Komisija; |
| --- | --- |

20.

nolemj izveidot augsta līmeņa pastāvīgu darba grupu par ES ieguldījumu vispārējās nodrošinātības ar pārtiku īstenošanā, lai vienotos par kopīgiem rīcības virzieniem attiecībā uz svarīgākajiem uzdevumiem, ko ilgtspējīgas lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības jomā noteikusi Komisija;

| 21. | norāda, ka pasaules pārtikas krīze ir viens no lielākajiem draudiem mieram un drošībai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē jaunākos Komisijas centienus izpētīt, kā risināt jautājumu par nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; aicina dalībvalstis atbalstīt šādas iniciatīvas valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka pasaules pārtikas krīze ir viens no lielākajiem draudiem mieram un drošībai; šajā sakarībā atzinīgi vērtē jaunākos Komisijas centienus izpētīt, kā risināt jautājumu par nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; aicina dalībvalstis atbalstīt šādas iniciatīvas valstu un vietējā līmenī;

| 22. | uzsver, ka lauksaimniecības zemju iegāde, ko ārvalstu ieguldītāji veic jo īpaši Āfrikā, nedrīkst negatīvi ietekmēt vietējā līmeņa nodrošinātību ar pārtiku vai veicināt neilgtspējīgu zemes izmantošanu; uzsver, ka šim procesam var būt arī labvēlīgas sekas, jo zemi atkal sāks produktīvi izmantot; aicina FAO un dalībvalstis rīkoties, lai izstrādātu vienotus noteikumus un likumdošanas priekšlikumus, ar kuriem tiktu atzītas ikvienas valsts vietējo iedzīvotāju tiesības kontrolēt lauksaimniecības zemi un citus dabas resursus, kas ir svarīgi nodrošinātībai ar pārtiku; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka lauksaimniecības zemju iegāde, ko ārvalstu ieguldītāji veic jo īpaši Āfrikā, nedrīkst negatīvi ietekmēt vietējā līmeņa nodrošinātību ar pārtiku vai veicināt neilgtspējīgu zemes izmantošanu; uzsver, ka šim procesam var būt arī labvēlīgas sekas, jo zemi atkal sāks produktīvi izmantot; aicina FAO un dalībvalstis rīkoties, lai izstrādātu vienotus noteikumus un likumdošanas priekšlikumus, ar kuriem tiktu atzītas ikvienas valsts vietējo iedzīvotāju tiesības kontrolēt lauksaimniecības zemi un citus dabas resursus, kas ir svarīgi nodrošinātībai ar pārtiku;

| 23. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

23.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 263 E, 16.10.2008., 621. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0229.

(3)  OV C 297 E, 20.11.2008, 201. lpp.

(4)  OV L 354, 31.12.2008., 62. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0006.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/74

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisNikaragva

P7_TA(2009)0103

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Nikaragvu

2010/C 285 E/12

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējo rezolūciju par Nikaragvu, jo īpaši 2008. gada 18. decembra rezolūciju par uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoniskajām brīvībām un demokrātijai Nikaragvā (1),

ņemot vērā politisko dialogu un 2003. gada 15. decembra Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku, no otras puses, kā arī Sadarbības pamatnolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Kostarikas Republiku, Nikaragvas Republiku, Panamas Republiku un Salvadoras Republiku (2),

ņemot vērā 2004. gada jūnija Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem;

ņemot vērā ES ekspertu grupas ziņojumus par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanām Nikaragvā,

ņemot vērā komisāres B. Ferrero-Waldner paziņojumus par notikumiem Nikaragvā pēc 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanām,

ņemot vērā notiekošās sarunas saistībā ar asociācijas nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Savienību un Centrālāfrikas valstīm,

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Amerikas Preses asociācija (IAPA) izteikusi bažas par Nikaragvas valdības rīcību un paziņojumiem, kas vērsti uz preses brīvības apspiešanu šajā valstī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Amerikas Preses asociācija (IAPA) izteikusi bažas par Nikaragvas valdības rīcību un paziņojumiem, kas vērsti uz preses brīvības apspiešanu šajā valstī;

| B. | tā kā saskaņā ar Nikaragvas Konstitūcijas 147. pantu, kurš tika iekļauts 1995. gadā, nav iespējams divas reizes pēc kārtas kandidēt prezidenta amatam un tā kā prezidents J. D. Ortega mēģina nelikumīgi apiet šo nosacījumu, lai 2011. gadā otrreiz kandidētu šim amatam; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Nikaragvas Konstitūcijas 147. pantu, kurš tika iekļauts 1995. gadā, nav iespējams divas reizes pēc kārtas kandidēt prezidenta amatam un tā kā prezidents J. D. Ortega mēģina nelikumīgi apiet šo nosacījumu, lai 2011. gadā otrreiz kandidētu šim amatam;

| C. | tā kā tikai likumdevēja iestāde ir tiesīga izsludināt konstitucionālo reformu, un tā kā pašlaik valdošajai partijai — Sandinista nacionālajai atbrīvošanās kustībai — nav vajadzīgo divu trešdaļu balsu vairākuma; |
| --- | --- |

C.

tā kā tikai likumdevēja iestāde ir tiesīga izsludināt konstitucionālo reformu, un tā kā pašlaik valdošajai partijai — Sandinista nacionālajai atbrīvošanās kustībai — nav vajadzīgo divu trešdaļu balsu vairākuma;

| D. | tā kā Nikaragvas Augstākā tiesa 2009. gada 19. oktobra naktī sanāca kopā, neuzaicinot šajā sēdē piedalīties trīs no sešiem tiesnešiem, kurus aizstāja ar trim valdību atbalstošiem tiesnešiem, un vienprātīgi paziņoja, ka konstitūcijas 147. pants nav piemērojams; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nikaragvas Augstākā tiesa 2009. gada 19. oktobra naktī sanāca kopā, neuzaicinot šajā sēdē piedalīties trīs no sešiem tiesnešiem, kurus aizstāja ar trim valdību atbalstošiem tiesnešiem, un vienprātīgi paziņoja, ka konstitūcijas 147. pants nav piemērojams;

| E. | tā kā visas politiskās opozīcijas partijas Nacionālajā Asamblejā, kā arī daudzas pilsoniskās sabiedrības asociācijas, juristi un nevalstiskās organizācijas (NVO) noraidīja šo nelikumīgo tiesas paziņojumu un vienojās sadarboties, lai nosargātu demokrātiju un tiesiskumu Nikaragvā; |
| --- | --- |

E.

tā kā visas politiskās opozīcijas partijas Nacionālajā Asamblejā, kā arī daudzas pilsoniskās sabiedrības asociācijas, juristi un nevalstiskās organizācijas (NVO) noraidīja šo nelikumīgo tiesas paziņojumu un vienojās sadarboties, lai nosargātu demokrātiju un tiesiskumu Nikaragvā;

| F. | tā kā šo tiesas paziņojumu tūlīt atzinīgi novērtēja Bolivāra Amerikas tautu alianses (ALBA) dalībvalstis; |
| --- | --- |

F.

tā kā šo tiesas paziņojumu tūlīt atzinīgi novērtēja Bolivāra Amerikas tautu alianses (ALBA) dalībvalstis;

| G. | tā kā liberālo partiju grupas starptautiskajai delegācijai Nikaragvas apmeklējuma laikā tika izteikti draudi un aizskaroši vārdi, bet tās vadītāju, Parlamenta deputātu Johannes Cornelis van Baalen, Sandinistu varas iestādes pat draudēja izraidīt no Nikaragvas un pasludināt par nevēlamu personu; |
| --- | --- |

G.

tā kā liberālo partiju grupas starptautiskajai delegācijai Nikaragvas apmeklējuma laikā tika izteikti draudi un aizskaroši vārdi, bet tās vadītāju, Parlamenta deputātu Johannes Cornelis van Baalen, Sandinistu varas iestādes pat draudēja izraidīt no Nikaragvas un pasludināt par nevēlamu personu;

| H. | tā kā pēc krāpšanas gadījumiem 2008. gada pašvaldību vēlēšanās Nikaragvā pasliktinājies stāvoklis demokrātijas jomā un ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdarīja uzbrukumus cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un veica mēģinājumus tos iebiedēt; |
| --- | --- |

H.

tā kā pēc krāpšanas gadījumiem 2008. gada pašvaldību vēlēšanās Nikaragvā pasliktinājies stāvoklis demokrātijas jomā un ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdarīja uzbrukumus cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un veica mēģinājumus tos iebiedēt;

| I. | tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstība un konsolidācija, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir ES ārpolitikas neatņemama daļa; |
| --- | --- |

I.

tā kā demokrātijas un tiesiskuma attīstība un konsolidācija, kā arī cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir ES ārpolitikas neatņemama daļa;

| J. | tā kā Eiropas Savienības un tās partneri, slēdzot ar trešām valstīm nolīgumus, kas satur cilvēktiesību klauzulu, uzņemas atbildību par starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošanas nodrošināšanu, un tā kā šādas klauzulas pēc savas būtības ir abpusējas; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas Savienības un tās partneri, slēdzot ar trešām valstīm nolīgumus, kas satur cilvēktiesību klauzulu, uzņemas atbildību par starptautisko cilvēktiesību standartu ievērošanas nodrošināšanu, un tā kā šādas klauzulas pēc savas būtības ir abpusējas;

| K. | tā kā Eiropas Savienībai vajadzētu stingrāk kontrolēt Nikaragvai piešķirto līdzekļu izmantošanu attīstības projektiem, lai nepieļautu šīs naudas nonākšanu sandinistu rokās; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienībai vajadzētu stingrāk kontrolēt Nikaragvai piešķirto līdzekļu izmantošanu attīstības projektiem, lai nepieļautu šīs naudas nonākšanu sandinistu rokās;

| L. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un vairākas Nikaragvas nevalstiskās organizācijas ir paudušas bažas par neseno vēlēšanu pārredzamības līmeni, |
| --- | --- |

L.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācija, Eiropas Savienība, Amerikas Savienotās Valstis un vairākas Nikaragvas nevalstiskās organizācijas ir paudušas bažas par neseno vēlēšanu pārredzamības līmeni,

| 1. | pauž nožēlu par biežajiem uzbrukumiem un iebiedēšanas mēģinājumiem, ko ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdara attiecībā pret cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

1.

pauž nožēlu par biežajiem uzbrukumiem un iebiedēšanas mēģinājumiem, ko ar valsts varas iestādēm saistītas privātpersonas, politiskie spēki un struktūras izdara attiecībā pret cilvēktiesību organizācijām un to biedriem, kā arī žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem;

| 2. | nosoda izmaiņas konstitūcijā, kuras pārkāpj Nikaragvas konstitucionālo kārtību, un jo īpašifaktu, ka Nikaragvas valdība, izmantojot no likuma viedokļa apšaubāmu taktiku, iesaistīja Austākajā tiesā valdībai uzticīgus tiesnešus; |
| --- | --- |

2.

nosoda izmaiņas konstitūcijā, kuras pārkāpj Nikaragvas konstitucionālo kārtību, un jo īpašifaktu, ka Nikaragvas valdība, izmantojot no likuma viedokļa apšaubāmu taktiku, iesaistīja Austākajā tiesā valdībai uzticīgus tiesnešus;

| 3. | aicina prezidentu J. D. Ortega ievērot Nikaragvas konstitūciju, kas aizliedz divas reizes pēc kārtas ieņemt prezidenta amatu, un norāda, ka tikai likumdevēja iestāde ir tiesīga izsludināt konstitucionālo reformu un to nekādos apstākļos nedrīkst darīt tiesas; |
| --- | --- |

3.

aicina prezidentu J. D. Ortega ievērot Nikaragvas konstitūciju, kas aizliedz divas reizes pēc kārtas ieņemt prezidenta amatu, un norāda, ka tikai likumdevēja iestāde ir tiesīga izsludināt konstitucionālo reformu un to nekādos apstākļos nedrīkst darīt tiesas;

| 4. | uzskata, ka prezidenta J. D. Ortega attieksme liecina par viņa vājo izpratni par demokrātiju un tās ievērošanu, kā arī par tiesiskumu un tādu pamattiesību kā vārda un politiskās rīcības brīvība izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka prezidenta J. D. Ortega attieksme liecina par viņa vājo izpratni par demokrātiju un tās ievērošanu, kā arī par tiesiskumu un tādu pamattiesību kā vārda un politiskās rīcības brīvība izmantošanu;

| 5. | atbalsta visus tos cilvēkus Nikaragvā, kuri iebilst pret konstitucionālās kārtības pārkāpumiem, ko izdara Sandinistu kustības varas iestādes, un aicina nekavējoties atjaunot kārtību un atcelt 2009. gada 19. oktobra tiesas paziņojumu; |
| --- | --- |

5.

atbalsta visus tos cilvēkus Nikaragvā, kuri iebilst pret konstitucionālās kārtības pārkāpumiem, ko izdara Sandinistu kustības varas iestādes, un aicina nekavējoties atjaunot kārtību un atcelt 2009. gada 19. oktobra tiesas paziņojumu;

| 6. | pauž nosodījumu un nožēlu sakarā ar visiem šiem draudiem, aizskarošiem vārdiem un iebiedēšanu, ko izjuta liberālo partiju starptautiskā delegācija, kuru vadīja Parlamenta deputāts Johannes Cornelis van Baalen, un solidarizējas ar tās locekļiem; |
| --- | --- |

6.

pauž nosodījumu un nožēlu sakarā ar visiem šiem draudiem, aizskarošiem vārdiem un iebiedēšanu, ko izjuta liberālo partiju starptautiskā delegācija, kuru vadīja Parlamenta deputāts Johannes Cornelis van Baalen, un solidarizējas ar tās locekļiem;

| 7. | pauž dziļu nožēlu par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanu norisi un Nikaragvas valdības mēģinājumiem diskvalificēt opozīcijas politiskās partijas, neskaitāmiem balsošanas pārkāpumiem, iespējamām nelikumībām vēlēšanu laikā un atteikumu akreditēt neatkarīgus vēlēšanu novērotājus, gan no ārzemēm, gan vietējos; aicina Komisiju nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju, lai uzraudzītu gaidāmās prezidenta vēlēšanas; |
| --- | --- |

7.

pauž dziļu nožēlu par 2008. gada 9. novembra pašvaldību vēlēšanu norisi un Nikaragvas valdības mēģinājumiem diskvalificēt opozīcijas politiskās partijas, neskaitāmiem balsošanas pārkāpumiem, iespējamām nelikumībām vēlēšanu laikā un atteikumu akreditēt neatkarīgus vēlēšanu novērotājus, gan no ārzemēm, gan vietējos; aicina Komisiju nosūtīt ES vēlēšanu novērošanas misiju, lai uzraudzītu gaidāmās prezidenta vēlēšanas;

| 8. | pauž nožēlu, ka Amerikas valstu organizācija, kas parasti ļoti uzcītīgi seko līdzi citiem problemātiskiem jautājumiem, neuzskatīja par vajadzīgu komentēt tik klaju konstitucionālās kārtības pārkāpumu vienā no tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu, ka Amerikas valstu organizācija, kas parasti ļoti uzcītīgi seko līdzi citiem problemātiskiem jautājumiem, neuzskatīja par vajadzīgu komentēt tik klaju konstitucionālās kārtības pārkāpumu vienā no tās dalībvalstīm;

| 9. | norāda, ka sarunās par asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm, jāatgādina Nikaragvai par tiesiskuma principa, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu, kā to atbalsta un veicina Eiropas Savienība; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka sarunās par asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Centrālamerikas valstīm, jāatgādina Nikaragvai par tiesiskuma principa, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošanu, kā to atbalsta un veicina Eiropas Savienība;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Centrālamerikas parlamentam, Nikaragvas Republikas valdībai un parlamentam un Nikaragvas Augstākajai tiesai. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Centrālamerikas parlamentam, Nikaragvas Republikas valdībai un parlamentam un Nikaragvas Augstākajai tiesai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0641.

(2)  OV L 63, 12.3.1999., 39. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/76

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisLaosa un Vjetnama

P7_TA(2009)0104

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par stāvokli Laosā un Vjetnamā

2010/C 285 E/13

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. gada 23.–25. oktobra 15. ASEAN augstākā līmeņa sanāksmi,

ņemot vērā ASEAN starpvaldību komisijas cilvēktiesību jautājumos inaugurāciju 2009. gada 23. oktobrī,

ņemot vērā ES 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām,

ņemot vērā sarunas, kas turpinās par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un Vjetnamu un abu pušu cilvēktiesību dialogu, kas notiek divreiz gadā starp ES un Vjetnamas valdību,

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Laosu, jo īpaši 2001. gada 15. novembra rezolūciju par patvaļīgiem arestiem un politisko stāvokli Laosā (1) un 2005. gada 1. decembra rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Kambodžā, Laosā un Vjetnamā (2),

ņemot vērā 1997. gada 1. decembra ES un Laosas Tautas Demokrātiskās Republikas (TDR) sadarbības nolīgumu, kas balstās uz “demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošanu, kā noteikts Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā”,

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Vjetnamas valdība ir atteikusies reaģēt uz daudzajiem ieteikumiem, kas izteikti ANO Cilvēktiesību padomes vispārējā periodiskajā pārskatīšanā, kura notika 2009. gadā no maija līdz septembrim, lai uzlabotu Vjetnamas cilvēktiesību situāciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā Vjetnamas valdība ir atteikusies reaģēt uz daudzajiem ieteikumiem, kas izteikti ANO Cilvēktiesību padomes vispārējā periodiskajā pārskatīšanā, kura notika 2009. gadā no maija līdz septembrim, lai uzlabotu Vjetnamas cilvēktiesību situāciju;

| B. | tā kā simtiem cilvēku pašreiz Vjetnamā atrodas ieslodzījumā par reliģiskiem vai politiskiem uzskatiem, tostarp kalnu reģionos dzīvojošie kristieši, katoļu garīdznieks, menonītu priesteri, kaodaisma ticības sekotāji un Hoa Hao budisti; |
| --- | --- |

B.

tā kā simtiem cilvēku pašreiz Vjetnamā atrodas ieslodzījumā par reliģiskiem vai politiskiem uzskatiem, tostarp kalnu reģionos dzīvojošie kristieši, katoļu garīdznieks, menonītu priesteri, kaodaisma ticības sekotāji un Hoa Hao budisti;

| C. | tā kā 2009. gada 27. septembrī notika vardarbīgs uzbrukums simtiem jaunu budistu mūku no Bat Nha klostera un viņi tika sisti un klosteris izdemolēts, bet valsts iestādes un policija nereaģēja uz lūgumu palīdzēt; tā kā citi mūki, kas patvērušies Phuoc Hue templī, ir cietuši no fiziskas vardarbības un ietekmēšanas, ko veikusi policija; tā kā viņiem draud risks, ka valdība viņus izraidīs, pamatojoties uz to, ka viņi ir bez atļaujas un iepriekšējas reģistrēšanās apmetušies Bat Nha klosterī; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2009. gada 27. septembrī notika vardarbīgs uzbrukums simtiem jaunu budistu mūku no Bat Nha klostera un viņi tika sisti un klosteris izdemolēts, bet valsts iestādes un policija nereaģēja uz lūgumu palīdzēt; tā kā citi mūki, kas patvērušies Phuoc Hue templī, ir cietuši no fiziskas vardarbības un ietekmēšanas, ko veikusi policija; tā kā viņiem draud risks, ka valdība viņus izraidīs, pamatojoties uz to, ka viņi ir bez atļaujas un iepriekšējas reģistrēšanās apmetušies Bat Nha klosterī;

| D. | tā kā daudzi uzskata, ka uzbrukums klosterim ir saistīts ar reliģiskas reformas 10 punktu priekšlikumu, ko Thich Nhat Hanh 2007. gadā iesniedza Vjetnamas prezidentam Nguyen Minh Triet; |
| --- | --- |

D.

tā kā daudzi uzskata, ka uzbrukums klosterim ir saistīts ar reliģiskas reformas 10 punktu priekšlikumu, ko Thich Nhat Hanh 2007. gadā iesniedza Vjetnamas prezidentam Nguyen Minh Triet;

| E. | tā kā visām reliģiskajām grupām jāsaņem valdības atļauja un jābūt valdības ieceltas pārvaldības komitejas uzraudzībā un tā kā daudzas reliģiskas organizācijas ir aizliegtas un to dalībnieki tiek vajāti, ja vēlas saglabāt neatkarību no valdības; |
| --- | --- |

E.

tā kā visām reliģiskajām grupām jāsaņem valdības atļauja un jābūt valdības ieceltas pārvaldības komitejas uzraudzībā un tā kā daudzas reliģiskas organizācijas ir aizliegtas un to dalībnieki tiek vajāti, ja vēlas saglabāt neatkarību no valdības;

| F. | tā kā praktiski visi Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas līderi ir apcietinājumā, tostarp patriarhs Thich Quang Do (81 gadu vecs), kas ir ievērojamākais no vjetnamiešu disidentiem un vairāk nekā 27 gadus atrodas apcietinājumā — pašlaik savā Zen Thanh Minh klosterī Hošiminā; |
| --- | --- |

F.

tā kā praktiski visi Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas līderi ir apcietinājumā, tostarp patriarhs Thich Quang Do (81 gadu vecs), kas ir ievērojamākais no vjetnamiešu disidentiem un vairāk nekā 27 gadus atrodas apcietinājumā — pašlaik savā Zen Thanh Minh klosterī Hošiminā;

| G. | tā kā vjetnamiešu rakstniece un ievērojama personība Vjetnamas demokrātijas kustībā Tran Khai Thanh Thuy ir atkal arestēta pēc tam, kad 2007. gadā izcieta deviņu mēnešu ieslodzījumsodu; tā kā viņa slimo ar diabētu smagā formā, bet Vjetnamas varasiestādes atsakās viņu atbrīvot pret drošības naudu vai atļaut viņai saņemt medikamentus; |
| --- | --- |

G.

tā kā vjetnamiešu rakstniece un ievērojama personība Vjetnamas demokrātijas kustībā Tran Khai Thanh Thuy ir atkal arestēta pēc tam, kad 2007. gadā izcieta deviņu mēnešu ieslodzījumsodu; tā kā viņa slimo ar diabētu smagā formā, bet Vjetnamas varasiestādes atsakās viņu atbrīvot pret drošības naudu vai atļaut viņai saņemt medikamentus;

| H. | tā kā vairākiem pārliecības dēļ ieslodzītajiem, tostarp Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan un Nguyen Binh Thanh, kuri ir notiesāti par “propagandu pret Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību”, ir liegta pienācīga medicīniskā aprūpe ieslodzījumā, lai gan viņu veselības stāvoklis prasa tūlītēju stacionāro aprūpi; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairākiem pārliecības dēļ ieslodzītajiem, tostarp Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan un Nguyen Binh Thanh, kuri ir notiesāti par “propagandu pret Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdību”, ir liegta pienācīga medicīniskā aprūpe ieslodzījumā, lai gan viņu veselības stāvoklis prasa tūlītēju stacionāro aprūpi;

| I. | tā kā situācijā, kad nav pieejamas neatkarības cilvēktiesību organizācijas, baznīcu vadītāji bieži uzņemas cilvēktiesību aizstāvju lomu un cīnās par lielāku iecietību un demokrātiskākiem principiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā situācijā, kad nav pieejamas neatkarības cilvēktiesību organizācijas, baznīcu vadītāji bieži uzņemas cilvēktiesību aizstāvju lomu un cīnās par lielāku iecietību un demokrātiskākiem principiem;

| J. | tā kā Vjetnamai, kura 2010. gadā pārņems ASEAN vadību, vajadzētu rādīt piemēru, kā uzlabot cilvēktiesību ievērošanu; tā kā valdība varētu sākt ar to, ka atbrīvo simtiem miermīlīgos valdības kritizētājus, neatkarīgo baznīcu aktīvistus, emuāru autorus un demokrātijas aizstāvjus, kas apcietināti, pamatojoties uz nepamatotām apsūdzībām saistībā ar valsts drošību, pārkāpjot starptautiskās tiesības uz miermīlīgu atšķirīga viedokļa paušanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Vjetnamai, kura 2010. gadā pārņems ASEAN vadību, vajadzētu rādīt piemēru, kā uzlabot cilvēktiesību ievērošanu; tā kā valdība varētu sākt ar to, ka atbrīvo simtiem miermīlīgos valdības kritizētājus, neatkarīgo baznīcu aktīvistus, emuāru autorus un demokrātijas aizstāvjus, kas apcietināti, pamatojoties uz nepamatotām apsūdzībām saistībā ar valsts drošību, pārkāpjot starptautiskās tiesības uz miermīlīgu atšķirīga viedokļa paušanu;

| K. | tā kā 2009. gada 25. septembrī Laosas TDR ratificēja Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kas it īpaši paredz personas tiesības uz ticības brīvību, apvienošanās tiesības, vārda un preses brīvību, kā arī tiesības uz demonstrācijām un politiskās tiesības; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2009. gada 25. septembrī Laosas TDR ratificēja Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kas it īpaši paredz personas tiesības uz ticības brīvību, apvienošanās tiesības, vārda un preses brīvību, kā arī tiesības uz demonstrācijām un politiskās tiesības;

| L. | tā kā gandrīz mēnesi pēc tam, kad apritēja 10. gadadiena “1999. gada 26. oktobra kustībai”, ko nodibināja studenti un skolotāji Vjentjanā, kustības galvenie līderi — Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong un Kèochay — joprojām tiek turēti slepenā apcietinājumā, bet Khamphouvieng Sisa-At saskaņā ar liecībām apcietinājumā ir neskaidros apstākļos miris; |
| --- | --- |

L.

tā kā gandrīz mēnesi pēc tam, kad apritēja 10. gadadiena “1999. gada 26. oktobra kustībai”, ko nodibināja studenti un skolotāji Vjentjanā, kustības galvenie līderi — Thongpaseuth Keuakaoun, Seng-Aloun Phenghphanh, Bouavanh Chanmanivong un Kèochay — joprojām tiek turēti slepenā apcietinājumā, bet Khamphouvieng Sisa-At saskaņā ar liecībām apcietinājumā ir neskaidros apstākļos miris;

| M. | tā kā 2009. gada 2. novembrī Laosas TDR slepenpolicija aizturēja vairāk nekā 300 cilvēku, kas, pieminot organizācijas apspiešanas 10. gadadienu, gatavojās miermīlīgai demonstrācijai Vjentjanā, lai pieprasītu cilvēktiesību ievērošanu un daudzpartiju sistēmu, un tā kā deviņi no aizturētajiem — Kingkèo, Somchit, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit un Sourigna — joprojām tiek turēti apcietinājumā; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2009. gada 2. novembrī Laosas TDR slepenpolicija aizturēja vairāk nekā 300 cilvēku, kas, pieminot organizācijas apspiešanas 10. gadadienu, gatavojās miermīlīgai demonstrācijai Vjentjanā, lai pieprasītu cilvēktiesību ievērošanu un daudzpartiju sistēmu, un tā kā deviņi no aizturētajiem — Kingkèo, Somchit, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit un Sourigna — joprojām tiek turēti apcietinājumā;

| N. | tā kā 1960. gada hmongu sacelšanās dēļ Laosa turpina vajāt hmongu kopienas un veic tur dzīvojošo hmongu, kuri it kā veido sacelšanās centrus, arestus, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību pret viņiem un nogalināšanu bez tiesas sprieduma; |
| --- | --- |

N.

tā kā 1960. gada hmongu sacelšanās dēļ Laosa turpina vajāt hmongu kopienas un veic tur dzīvojošo hmongu, kuri it kā veido sacelšanās centrus, arestus, spīdzināšanu, seksuālu vardarbību pret viņiem un nogalināšanu bez tiesas sprieduma;

| O. | tā kā 5 000 Laosas hmongi pašlaik atrodas apcietinājumā Huay Nam Khao nometnē Taizemē un viņus saskaņā ar Taizemes un Laosas valdību nolīgumu gatavojas deportēt un tā kā vēl 158 hmongi, tostarp 85 bērni, jau vairāk nekā trīs gadus atrodas necilvēciskos apstākļos apcietinājumā Nonkhāi provincē; |
| --- | --- |

O.

tā kā 5 000 Laosas hmongi pašlaik atrodas apcietinājumā Huay Nam Khao nometnē Taizemē un viņus saskaņā ar Taizemes un Laosas valdību nolīgumu gatavojas deportēt un tā kā vēl 158 hmongi, tostarp 85 bērni, jau vairāk nekā trīs gadus atrodas necilvēciskos apstākļos apcietinājumā Nonkhāi provincē;

| P. | tā kā pastāv bažas par vispārējo politisko stāvokli Laosā, kurā kopš 1975. gada ir valdījusi viena partija un kuras iedzīvotājiem joprojām ir liegtas cilvēka pamattiesības; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāv bažas par vispārējo politisko stāvokli Laosā, kurā kopš 1975. gada ir valdījusi viena partija un kuras iedzīvotājiem joprojām ir liegtas cilvēka pamattiesības;

Vjetnama

| 1. | mudina valdību pārtraukt visu veidu represijas pret tiem, kas saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un Vjetnamas konstitūciju praktizē vārda brīvību, ticības un reliģijas brīvību un pulcēšanās brīvību; aicina Vjetnamas valdību ievērot starptautiskās saistības, kas nozīmē atzīt visas reliģiskās kopienas un brīvību pievērsties kādai no reliģijām, un nodot atpakaļ Vjetnamas Apvienotajai budistu baznīcai, Katoļu Baznīcai un visām citām reliģiskajām kopienām īpašumus, ko valsts patvaļīgi atņēmusi; |
| --- | --- |

1.

mudina valdību pārtraukt visu veidu represijas pret tiem, kas saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un Vjetnamas konstitūciju praktizē vārda brīvību, ticības un reliģijas brīvību un pulcēšanās brīvību; aicina Vjetnamas valdību ievērot starptautiskās saistības, kas nozīmē atzīt visas reliģiskās kopienas un brīvību pievērsties kādai no reliģijām, un nodot atpakaļ Vjetnamas Apvienotajai budistu baznīcai, Katoļu Baznīcai un visām citām reliģiskajām kopienām īpašumus, ko valsts patvaļīgi atņēmusi;

| 2. | nosoda vairāk nekā 150 mūku un mūķeņu vardarbīgo padzīšanu no klosteriem un to, ka arvien saasinātākā situācija pēc šādām darbībām pret miermīlīgo budistu kopienu noteikti ir pretrunā ar saistībām ievērot starptautiski pieņemtos standartus par reliģijas brīvību, it īpaši, ja runa ir par cilvēkiem, kas mēģina īstenot savas tiesības, ko Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdība kā ANO Drošības padomes locekle un topošā ASEAN vadītāja ir apņēmusies ievērot; |
| --- | --- |

2.

nosoda vairāk nekā 150 mūku un mūķeņu vardarbīgo padzīšanu no klosteriem un to, ka arvien saasinātākā situācija pēc šādām darbībām pret miermīlīgo budistu kopienu noteikti ir pretrunā ar saistībām ievērot starptautiski pieņemtos standartus par reliģijas brīvību, it īpaši, ja runa ir par cilvēkiem, kas mēģina īstenot savas tiesības, ko Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdība kā ANO Drošības padomes locekle un topošā ASEAN vadītāja ir apņēmusies ievērot;

| 3. | prasa Komisijai un Padomei pašreizējās sarunās par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu ar Vjetnamu iekļaut saistošu un skaidru klauzulu par cilvēktiesībām un demokrātiju, kā arī mehānismu, kas ļautu to īstenot, lai izbeigtu sistemātiskos demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai un Padomei pašreizējās sarunās par jaunu partnerības un sadarbības nolīgumu ar Vjetnamu iekļaut saistošu un skaidru klauzulu par cilvēktiesībām un demokrātiju, kā arī mehānismu, kas ļautu to īstenot, lai izbeigtu sistemātiskos demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpumus;

| 4. | pieprasa izbeigt visas vajāšanas un vardarbību un atļaut mūkiem un mūķenēm praktizēt budismu saskaņā ar Thich Nhat Hanh budistu priesteru kopienas tradīciju Bat Nha klosterī un citur; |
| --- | --- |

4.

pieprasa izbeigt visas vajāšanas un vardarbību un atļaut mūkiem un mūķenēm praktizēt budismu saskaņā ar Thich Nhat Hanh budistu priesteru kopienas tradīciju Bat Nha klosterī un citur;

| 5. | pieprasa Thich Quang Do beznosacījumu atbrīvošanu un Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas un tās vadītāju juridiskā statusa atjaunošanu; |
| --- | --- |

5.

pieprasa Thich Quang Do beznosacījumu atbrīvošanu un Vjetnamas Apvienotās budistu baznīcas un tās vadītāju juridiskā statusa atjaunošanu;

| 6. | aicina valdību izveidot neatkarīgu valsts cilvēktiesību komisiju, kas saņemtu un izmeklētu sūdzības par spīdzināšanu vai cita veida varas ļaunprātīgu izmantošanu, ko veic valsts ierēdņi, tostarp drošības dienestu darbinieki, un ierosināt krimināllietas un disciplinārlietas, lai atceltu piespriestos nāvessodus; |
| --- | --- |

6.

aicina valdību izveidot neatkarīgu valsts cilvēktiesību komisiju, kas saņemtu un izmeklētu sūdzības par spīdzināšanu vai cita veida varas ļaunprātīgu izmantošanu, ko veic valsts ierēdņi, tostarp drošības dienestu darbinieki, un ierosināt krimināllietas un disciplinārlietas, lai atceltu piespriestos nāvessodus;

| 7. | aicina Vjetnamas valdību, ņemot vērā Vjetnamas lomu Drošības padomē, izdot pastāvīgos uzaicinājumus ANO īpašajiem referentiem, it īpaši jautājumos par vārda brīvību, reliģijas brīvību, spīdzināšanu, cilvēktiesību aizstāvjiem un vardarbību pret sievietēm, kā arī ANO Darba grupai par patvaļīgu apcietināšanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Vjetnamas valdību, ņemot vērā Vjetnamas lomu Drošības padomē, izdot pastāvīgos uzaicinājumus ANO īpašajiem referentiem, it īpaši jautājumos par vārda brīvību, reliģijas brīvību, spīdzināšanu, cilvēktiesību aizstāvjiem un vardarbību pret sievietēm, kā arī ANO Darba grupai par patvaļīgu apcietināšanu;

Laosa

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Laosas valdība ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; aicina Laosas iestādes pilnībā ievērot pakta noteikumus, nekavējoties pielāgot Laosas likumus pakta noteikumiem un ievērot šos noteikumus atbilstoši starptautiski pieņemtiem standartiem, it īpaši, ja runa ir par vārda, pulcēšanās un ticības brīvību; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka Laosas valdība ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; aicina Laosas iestādes pilnībā ievērot pakta noteikumus, nekavējoties pielāgot Laosas likumus pakta noteikumiem un ievērot šos noteikumus atbilstoši starptautiski pieņemtiem standartiem, it īpaši, ja runa ir par vārda, pulcēšanās un ticības brīvību;

| 9. | atgādina savu prasību nekavējoties atbrīvot “1999. gada 26. oktobra studentu kustības” vadītājus, kā arī visus Laosā pārliecības dēļ ieslodzītos un uzdod kompetentajai ES delegācijai Vjentjanā sekot šim jautājumam; |
| --- | --- |

9.

atgādina savu prasību nekavējoties atbrīvot “1999. gada 26. oktobra studentu kustības” vadītājus, kā arī visus Laosā pārliecības dēļ ieslodzītos un uzdod kompetentajai ES delegācijai Vjentjanā sekot šim jautājumam;

| 10. | aicina Laosas iestādes bez nosacījumiem atbrīvot visus ieslodzītos, ko arestēja 2009. gada 2. novembra miermīlīgās demonstrācijas laikā; |
| --- | --- |

10.

aicina Laosas iestādes bez nosacījumiem atbrīvot visus ieslodzītos, ko arestēja 2009. gada 2. novembra miermīlīgās demonstrācijas laikā;

| 11. | aicina Taizemes iestādes nekavējoties atbrīvot aizturētos 158 Laosas hmongu bēgļus un ļaut viņiem pārcelties uz Taizemi vai ASV, Kanādu, Nīderlandi vai Austrāliju, kuras jau ir piekritušas viņus uzņemt; tāpat aicina Taizemes valdību nodrošināt, lai visiem Laosas hmongiem Huay Nam Khao nometnē būtu piekļuve atlases un statusa noteikšanas procedūrām, ja viņi vēlas lūgt patvērumu; |
| --- | --- |

11.

aicina Taizemes iestādes nekavējoties atbrīvot aizturētos 158 Laosas hmongu bēgļus un ļaut viņiem pārcelties uz Taizemi vai ASV, Kanādu, Nīderlandi vai Austrāliju, kuras jau ir piekritušas viņus uzņemt; tāpat aicina Taizemes valdību nodrošināt, lai visiem Laosas hmongiem Huay Nam Khao nometnē būtu piekļuve atlases un statusa noteikšanas procedūrām, ja viņi vēlas lūgt patvērumu;

| 12. | aicina Komisiju cieši uzraudzīt Laosas hmongu kopienas apstākļus un valdības etnisko minoritāšu programmas; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju cieši uzraudzīt Laosas hmongu kopienas apstākļus un valdības etnisko minoritāšu programmas;

| 13. | atgādina prasību Laosas iestādēm pēc iespējas drīzāk izstrādāt un īstenot visas reformas, kas vajadzīgas, lai valstī ieviestu demokrātiju, garantētu tiesības uz miermīlīgu politisko opozīciju un nodrošinātu, ka drīz notiek starptautiski uzraudzītas daudzpartiju vēlēšanas, ar mērķi sasniegt nacionālu izlīgumu; |
| --- | --- |

13.

atgādina prasību Laosas iestādēm pēc iespējas drīzāk izstrādāt un īstenot visas reformas, kas vajadzīgas, lai valstī ieviestu demokrātiju, garantētu tiesības uz miermīlīgu politisko opozīciju un nodrošinātu, ka drīz notiek starptautiski uzraudzītas daudzpartiju vēlēšanas, ar mērķi sasniegt nacionālu izlīgumu;

Vispārīgi apsvērumi

| 14. | mudina iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos, jo viņu aizturēšana ir cilvēktiesību pārkāpums; pieprasa iestādēm arī visos gadījumos nodrošināt viņu fizisko un psiholoģisko labklājību un pēc vajadzības sniegt piekļuvi labai, neatkarīgai un profesionālai medicīniskajai aprūpei; |
| --- | --- |

14.

mudina iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus, politieslodzītos un pārliecības dēļ ieslodzītos, jo viņu aizturēšana ir cilvēktiesību pārkāpums; pieprasa iestādēm arī visos gadījumos nodrošināt viņu fizisko un psiholoģisko labklājību un pēc vajadzības sniegt piekļuvi labai, neatkarīgai un profesionālai medicīniskajai aprūpei;

| 15. | aicina Padomi un Komisiju veikt detalizētu novērtējumu demokrātijas un cilvēktiesību jomas politikas īstenošanai Laosā un Vjetnamā pēc Partnerības un sadarbības nolīguma parakstīšanas un par to ziņot Parlamentam; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi un Komisiju veikt detalizētu novērtējumu demokrātijas un cilvēktiesību jomas politikas īstenošanai Laosā un Vjetnamā pēc Partnerības un sadarbības nolīguma parakstīšanas un par to ziņot Parlamentam;

*

* *

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Vjetnamas un Laosas valdībām un parlamentiem, ASEAN sekretariātam, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Vjetnamas un Laosas valdībām un parlamentiem, ASEAN sekretariātam, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  OV C 140 E, 13.6.2002., 577. lpp.

(2)  OV C 285 E, 22.11.2006., 129. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/80

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisĶīna: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošana

P7_TA(2009)0105

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra rezolūcija par Ķīnu: mazākumtautību tiesības un nāvessoda piemērošana

2010/C 285 E/14

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējo 2007. gada 1. februāra (1) un 2007. gada 27. septembra (2) rezolūciju par vispasaules moratoriju nāvessodam,

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 18. decembra rezolūciju Nr. (A/RES/62/149 un 2008. gada 18. decembra rezolūciju Nr. (A/RES/63/168) “Par moratoriju nāvessoda piemērošanai”,

ņemot vērā ES prezidentūras 2009. gada 29. oktobra paziņojumu ES vārdā par nāvessoda izpildi diviem tibetiešiem — Lobsang Gyaltsen un Loyak, un 2009. gada 12. novembra paziņojumu par nāvessoda izpildi deviņiem uiguru etniskās grupas pārstāvjiem saistībā ar 2009. gada 5., 6. un 7. jūlija nemieriem Urumči (Šindžanas Uiguru autonomajā rajonā),

ņemot vērā Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijas 35, 36 un 37. pantu, kas visiem tās pilsoņiem garantē attiecīgi vārda brīvību, reliģijas brīvību un personas brīvību uzskata par neaizskaramu,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu un it īpaši 2007. gada 13. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi un ES un Ķīnas dialogu cilvēktiesību jomā (3),

ņemot vērā ES un Ķīnas kopīgo semināru, kas notika 2009. gada 18.–19. novembrī, un ES un Ķīnas Cilvēktiesību dialoga 28 kārtu, kas notika 2009. gada 20. novembrī Pekinā,

ņemot vērā ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga 27 kārtu, kas notika 2009. gada 14. maijā Prāgā,

ņemot vērā gaidāmo ES un Ķīnas augstākā līmeņa 12 sanāksmi, kas notiks 2009. gada 30. novembrī Naņdzjinā,

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ES pamatā ir uzticība brīvības, demokrātijas un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas vērtībām un tā šo neatņemamo tiesību ievērošanu uzskata par būtisku priekšnosacījumu miera pastāvēšanai sabiedrībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pamatā ir uzticība brīvības, demokrātijas un cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanas vērtībām un tā šo neatņemamo tiesību ievērošanu uzskata par būtisku priekšnosacījumu miera pastāvēšanai sabiedrībā;

| B. | tā kā ES un Ķīnas jaunās stratēģiskās partnerattiecības, par kurām pašlaik notiek sarunas, ir ļoti nozīmīgas ES un Ķīnas turpmākajām attiecībām un tā kā patiesām partnerattiecībām jābalstās uz kopējām vērtībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un Ķīnas jaunās stratēģiskās partnerattiecības, par kurām pašlaik notiek sarunas, ir ļoti nozīmīgas ES un Ķīnas turpmākajām attiecībām un tā kā patiesām partnerattiecībām jābalstās uz kopējām vērtībām;

| C. | tā kā ES 2009. gada 8. maijā aicināja mīkstināt visus nāvessodus, ko Lhasas Starpposma tautas tiesas piesprieda vairākiem tibetiešiem saistībā ar nemieriem Lhasā 2008. gada martā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES 2009. gada 8. maijā aicināja mīkstināt visus nāvessodus, ko Lhasas Starpposma tautas tiesas piesprieda vairākiem tibetiešiem saistībā ar nemieriem Lhasā 2008. gada martā;

| D. | tā kā 2009. gada jūlija pirmajās dienās Šindžanas Uiguru autonomajā rajonā sākās pēdējās desmitgadēs nopietnākā etniskā vardarbība pēc tam, kad uiguru demonstranti, protestējot pret uzbrukumiem uiguru strādniekiem kādā Dienvidķīnas fabrikā 2009. gada jūnijā, izgāja Urumči ielās un uzbruka pie hanu etniskās grupas piederošiem ķīniešiem, vairākus no tiem ievainojot; tā kā saskaņā ar oficiāliem datiem 197 cilvēki bojā gāja un vairāk nekā 1 600 cilvēku tika ievainoti; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2009. gada jūlija pirmajās dienās Šindžanas Uiguru autonomajā rajonā sākās pēdējās desmitgadēs nopietnākā etniskā vardarbība pēc tam, kad uiguru demonstranti, protestējot pret uzbrukumiem uiguru strādniekiem kādā Dienvidķīnas fabrikā 2009. gada jūnijā, izgāja Urumči ielās un uzbruka pie hanu etniskās grupas piederošiem ķīniešiem, vairākus no tiem ievainojot; tā kā saskaņā ar oficiāliem datiem 197 cilvēki bojā gāja un vairāk nekā 1 600 cilvēku tika ievainoti;

| E. | tā kā, lai nodrošinātu tibetiešu un uiguru — divu lielu Ķīnas etnisko mazākumtautību, mierīgu līdzāspastāvēšanu ar Ķīnas iedzīvotāju lielāko daļu — hanu etnisko grupu, ir svarīgi sākt atklātu, pastāvīgu un uz savstarpēju cieņu balstītu dialogu; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai nodrošinātu tibetiešu un uiguru — divu lielu Ķīnas etnisko mazākumtautību, mierīgu līdzāspastāvēšanu ar Ķīnas iedzīvotāju lielāko daļu — hanu etnisko grupu, ir svarīgi sākt atklātu, pastāvīgu un uz savstarpēju cieņu balstītu dialogu;

| F. | tā kā uiguru etniskās grupas iedzīvotāju vidū, kuri lielākoties ir musulmaņi, kuriem ir valodas un kultūras saites ar Vidusāziju un kuri veido gandrīz pusi no Šindžanas 20 miljoniem iedzīvotāju, aug neapmierinātība un sašutums pret Ķīnas varas iestādēm, kuru pārstāvji galvenokārt ir hanu etniskās grupas ķīnieši un kuras uiguri apsūdz par to, ka tās uzrauga un ierobežo reliģiskās darbības saistībā ar viņu pašu etniskās grupas diskrimināciju nodarbinātības jomā un sociālo atstumšanu šajā reģionā; tā kā cilvēktiesību NVO aicinājums starptautiskajai sabiedrībai nosūtīt neatkarīgu izmeklēšanas grupu uz nemieru norises vietu nav guvis nekādu atsaucību; |
| --- | --- |

F.

tā kā uiguru etniskās grupas iedzīvotāju vidū, kuri lielākoties ir musulmaņi, kuriem ir valodas un kultūras saites ar Vidusāziju un kuri veido gandrīz pusi no Šindžanas 20 miljoniem iedzīvotāju, aug neapmierinātība un sašutums pret Ķīnas varas iestādēm, kuru pārstāvji galvenokārt ir hanu etniskās grupas ķīnieši un kuras uiguri apsūdz par to, ka tās uzrauga un ierobežo reliģiskās darbības saistībā ar viņu pašu etniskās grupas diskrimināciju nodarbinātības jomā un sociālo atstumšanu šajā reģionā; tā kā cilvēktiesību NVO aicinājums starptautiskajai sabiedrībai nosūtīt neatkarīgu izmeklēšanas grupu uz nemieru norises vietu nav guvis nekādu atsaucību;

| G. | tā kā Ķīnas Tautas Republika ir paudusi vēlmi izveidot harmoniskas etniskās attiecības Šindžanas Uiguru autonomajā rajonā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Ķīnas Tautas Republika ir paudusi vēlmi izveidot harmoniskas etniskās attiecības Šindžanas Uiguru autonomajā rajonā;

| H. | tā kā par 2008. gada marta nemieros izdarītajiem noziegumiem notiesāto tibetiešu spriedumu likumīgums ir apšaubīts organizācijas Human Rights Watch ziņojumā, kurā apgalvots, ka daži tiesas procesi notika aizklāti, neizpaužot to datumus, un ka šiem tibetiešiem tika liegta piekļuve jēgpilnai aizstāvībai ar iespēju pašiem izvēlēties advokātus; |
| --- | --- |

H.

tā kā par 2008. gada marta nemieros izdarītajiem noziegumiem notiesāto tibetiešu spriedumu likumīgums ir apšaubīts organizācijas Human Rights Watch ziņojumā, kurā apgalvots, ka daži tiesas procesi notika aizklāti, neizpaužot to datumus, un ka šiem tibetiešiem tika liegta piekļuve jēgpilnai aizstāvībai ar iespēju pašiem izvēlēties advokātus;

| I. | tā kā reliģisko priekšrakstu ievērošana Ķīnā ir pakļauta ierobežojumiem un stingrai valsts īstenotai kontrolei; |
| --- | --- |

I.

tā kā reliģisko priekšrakstu ievērošana Ķīnā ir pakļauta ierobežojumiem un stingrai valsts īstenotai kontrolei;

| J. | tā kā nāvessodu Ķīnā piemēro par 68 pārkāpumu veidiem, tai skaitā par nevardarbīgiem pārkāpumiem, piemēram, krāpšanu nodokļu jomā un ar narkotikām saistītiem pārkāpumiem, |
| --- | --- |

J.

tā kā nāvessodu Ķīnā piemēro par 68 pārkāpumu veidiem, tai skaitā par nevardarbīgiem pārkāpumiem, piemēram, krāpšanu nodokļu jomā un ar narkotikām saistītiem pārkāpumiem,

| 1. | atkārtoti pauž savu seno nostāju pret nāvessodu jebkurā gadījumā un jebkādos apstākļos; atgādina ES stingro apņemšanos strādāt pie nāvessoda atcelšanas visā pasaulē un atkārtoti uzsver, ka nāvessoda atcelšana veicina cilvēka cieņas pastiprināšanos un cilvēktiesību pakāpenisku pilnveidošanos; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž savu seno nostāju pret nāvessodu jebkurā gadījumā un jebkādos apstākļos; atgādina ES stingro apņemšanos strādāt pie nāvessoda atcelšanas visā pasaulē un atkārtoti uzsver, ka nāvessoda atcelšana veicina cilvēka cieņas pastiprināšanos un cilvēktiesību pakāpenisku pilnveidošanos;

| 2. | atzīst Augstākās tautas tiesas 2007. gada janvārī veikto pozitīvo pavērsienu, lai pārskatītu nāvessoda piemērošanu, bet pauž nožēlu, ka tā rezultātā nāvessoda izpildes gadījumu skaits Ķīnā nav būtiski samazinājies; turpina paust bažas par to, ka Ķīna vēl aizvien ir valsts, kurā tiek izpildīts vislielākais nāvessodu skaits pasaulē; |
| --- | --- |

2.

atzīst Augstākās tautas tiesas 2007. gada janvārī veikto pozitīvo pavērsienu, lai pārskatītu nāvessoda piemērošanu, bet pauž nožēlu, ka tā rezultātā nāvessoda izpildes gadījumu skaits Ķīnā nav būtiski samazinājies; turpina paust bažas par to, ka Ķīna vēl aizvien ir valsts, kurā tiek izpildīts vislielākais nāvessodu skaits pasaulē;

| 3. | tādēļ mudina Ķīnas valdību nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem pieņemt moratoriju nāvessodam, kas būtu svarīgs solis nāvessoda atcelšanas virzienā; stingri nosoda nāvessoda izpildi abiem tibetiešiem — Lobsang Gyaltsen un Loyak, saistībā ar 2008. gada nemieriem Lhasā un deviņiem uiguru etniskās grupas pārstāvjiem saistībā ar 2009. gada 5.–7. jūlija nemieriem Urumči; aicina Ķīnas varas iestādes atcelt visus pārējos Lhasas un Urumči Starpposma tautas tiesu piespriestos nāvessodus un gadījumos, kad attiecīgās personas ir pamatoti atzītas par vainīgām vardarbības aktos, nāvessodu aizstāt ar ieslodzījumu; nosoda arī nāvessodu ar izpildes atlikšanu uz diviem gadiem, kurš piespriests Tenzin Phuntsok un Kangtsuk saistībā ar minētajām marta protesta akcijām, un mūža ieslodzījumu Dawa Sangpo un uzsver bažas par attiecīgo tiesas procesu godīgu norisi; |
| --- | --- |

3.

tādēļ mudina Ķīnas valdību nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem pieņemt moratoriju nāvessodam, kas būtu svarīgs solis nāvessoda atcelšanas virzienā; stingri nosoda nāvessoda izpildi abiem tibetiešiem — Lobsang Gyaltsen un Loyak, saistībā ar 2008. gada nemieriem Lhasā un deviņiem uiguru etniskās grupas pārstāvjiem saistībā ar 2009. gada 5.–7. jūlija nemieriem Urumči; aicina Ķīnas varas iestādes atcelt visus pārējos Lhasas un Urumči Starpposma tautas tiesu piespriestos nāvessodus un gadījumos, kad attiecīgās personas ir pamatoti atzītas par vainīgām vardarbības aktos, nāvessodu aizstāt ar ieslodzījumu; nosoda arī nāvessodu ar izpildes atlikšanu uz diviem gadiem, kurš piespriests Tenzin Phuntsok un Kangtsuk saistībā ar minētajām marta protesta akcijām, un mūža ieslodzījumu Dawa Sangpo un uzsver bažas par attiecīgo tiesas procesu godīgu norisi;

| 4. | atkārtoti aicina Ķīnu ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; pauž nožēlu par bieži vien diskriminējošo attieksmi pret mazākumtautībām un reliģiskajām minoritātēm Ķīnā; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti aicina Ķīnu ratificēt Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; pauž nožēlu par bieži vien diskriminējošo attieksmi pret mazākumtautībām un reliģiskajām minoritātēm Ķīnā;

| 5. | uzsver to, ka Ķīnas valdība 2009. gada aprīlī publicēja savu pirmo Valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā (2009–2010), kura mērķis ir it īpaši uzlabot pilsoņu tiesību aizsardzību visā tiesībaizsardzības un tiesu darbības procesā, novērst patvaļīgu aizturēšanu, aizliegt atzīšanās panākšanu ar spīdzināšanas palīdzību un nodrošināt godīgu un atklātu tiesas procesu; aicina Ķīnas varas iestādes publiskot izpildīto nāvessodu skaitu; |
| --- | --- |

5.

uzsver to, ka Ķīnas valdība 2009. gada aprīlī publicēja savu pirmo Valsts rīcības plānu cilvēktiesību jomā (2009–2010), kura mērķis ir it īpaši uzlabot pilsoņu tiesību aizsardzību visā tiesībaizsardzības un tiesu darbības procesā, novērst patvaļīgu aizturēšanu, aizliegt atzīšanās panākšanu ar spīdzināšanas palīdzību un nodrošināt godīgu un atklātu tiesas procesu; aicina Ķīnas varas iestādes publiskot izpildīto nāvessodu skaitu;

| 6. | aicina Ķīnas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai izveidotu patiesu hanu un uiguru dialogu, pieņemt visaptverošāku ekonomikas politiku Šindžanā, kuras mērķis būtu pastiprināt vietējā līmeņa atbildību, un aizsargāt uiguru kultūras identitāti; |
| --- | --- |

6.

aicina Ķīnas varas iestādes darīt visu iespējamo, lai izveidotu patiesu hanu un uiguru dialogu, pieņemt visaptverošāku ekonomikas politiku Šindžanā, kuras mērķis būtu pastiprināt vietējā līmeņa atbildību, un aizsargāt uiguru kultūras identitāti;

| 7. | uzsver, ka situācija Ķīnas cilvēktiesību jomā vēl aizvien rada nopietnas bažas; uzstāj, ka ir nepieciešama stingra saikne starp visām ES-Ķīnas cilvēktiesību dialoga kārtām, lai nodrošinātu no iepriekšējām kārtām izrietošo ieteikumu īstenošanu, par kuriem abas puses savstarpēji vienojušās, kā arī to ieteikumu īstenošanu, kas pieņemti ES un Ķīnas juridiskajos semināros par cilvēktiesībām, kuri parasti notika pirms šī dialoga kārtām un kuros piedalījās akadēmiskās un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji; aicina Padomi un Komisiju jautājumu par nāvessoda atcelšanu un etnisko mazākumtautību un reliģisko tiesību ievērošanu iekļaut 2009. gada 30. novembrī paredzētās ES un Ķīnas augstākā līmeņa 12 sanāksmes darba kārtībā un turpināt sarunas par to, lai jaunajā partnerības un sadarbības nolīgumā tiktu iekļauts pants par cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka situācija Ķīnas cilvēktiesību jomā vēl aizvien rada nopietnas bažas; uzstāj, ka ir nepieciešama stingra saikne starp visām ES-Ķīnas cilvēktiesību dialoga kārtām, lai nodrošinātu no iepriekšējām kārtām izrietošo ieteikumu īstenošanu, par kuriem abas puses savstarpēji vienojušās, kā arī to ieteikumu īstenošanu, kas pieņemti ES un Ķīnas juridiskajos semināros par cilvēktiesībām, kuri parasti notika pirms šī dialoga kārtām un kuros piedalījās akadēmiskās un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji; aicina Padomi un Komisiju jautājumu par nāvessoda atcelšanu un etnisko mazākumtautību un reliģisko tiesību ievērošanu iekļaut 2009. gada 30. novembrī paredzētās ES un Ķīnas augstākā līmeņa 12 sanāksmes darba kārtībā un turpināt sarunas par to, lai jaunajā partnerības un sadarbības nolīgumā tiktu iekļauts pants par cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā;

| 8. | aicina Ķīnas varas iestādes nekavējoties izbeigt t.s. Strike Hard kampaņu, ar kuru tiek apspiestas visu Šindžanas Uiguru autonomā rajona iedzīvotāju tiesības, vienlaikus ignorējot nemieru cēloņus; |
| --- | --- |

8.

aicina Ķīnas varas iestādes nekavējoties izbeigt t.s. Strike Hard kampaņu, ar kuru tiek apspiestas visu Šindžanas Uiguru autonomā rajona iedzīvotāju tiesības, vienlaikus ignorējot nemieru cēloņus;

| 9. | aicina atsākt sirsnīgu un uz rezultātiem orientētu dialogu starp Ķīnas valdību un Dalai Lamas pārstāvjiem, kurš pamatotos uz “Memorandu par tibetiešu patiesu autonomiju” un kura mērķis būtu panākt būtiskas pozitīvas pārmaiņas Tibetā, nodrošinot atbilstību Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijā un likumos izklāstītajiem principiem; |
| --- | --- |

9.

aicina atsākt sirsnīgu un uz rezultātiem orientētu dialogu starp Ķīnas valdību un Dalai Lamas pārstāvjiem, kurš pamatotos uz “Memorandu par tibetiešu patiesu autonomiju” un kura mērķis būtu panākt būtiskas pozitīvas pārmaiņas Tibetā, nodrošinot atbilstību Ķīnas Tautas Republikas Konstitūcijā un likumos izklāstītajiem principiem;

| 10. | atkārtoti apliecina solidaritāti ar visiem, kas cieta Urumči (Šindžanas Uiguru autonomajā rajons) 2009. gada jūlija notikumos; lai gan atzīst valsts institūciju pienākumu uzturēt sabiedrisko kārtību, pauž bažas par ziņojumiem par situācijai neatbilstīgu spēka lietošanu pret uiguriem un viņu plaša mēroga aizturēšanu; |
| --- | --- |

10.

atkārtoti apliecina solidaritāti ar visiem, kas cieta Urumči (Šindžanas Uiguru autonomajā rajons) 2009. gada jūlija notikumos; lai gan atzīst valsts institūciju pienākumu uzturēt sabiedrisko kārtību, pauž bažas par ziņojumiem par situācijai neatbilstīgu spēka lietošanu pret uiguriem un viņu plaša mēroga aizturēšanu;

| 11. | aicina Ķīnas varas iestādes nodrošināt to, ka saistībā ar minētajiem notikumiem aizturētajām personām tiek garantēta humāna izturēšanās, kamēr tās atrodas ieslodzījumā, un godīgs tiesas process saskaņā ar starptautiskām tiesībām, tostarp iespēja izvēlēties advokātu, nevainīguma prezumpcija un par vainīgām atzītajām personām — samērīgs tiesas spriedums; |
| --- | --- |

11.

aicina Ķīnas varas iestādes nodrošināt to, ka saistībā ar minētajiem notikumiem aizturētajām personām tiek garantēta humāna izturēšanās, kamēr tās atrodas ieslodzījumā, un godīgs tiesas process saskaņā ar starptautiskām tiesībām, tostarp iespēja izvēlēties advokātu, nevainīguma prezumpcija un par vainīgām atzītajām personām — samērīgs tiesas spriedums;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Eiropas Padomei, ANO Cilvēktiesību padomei un Ķīnas Tautas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Eiropas Padomei, ANO Cilvēktiesību padomei un Ķīnas Tautas Republikas valdībai.

---

(1)  OV C 250 E, 25.10.2007., 91. lpp.

(2)  OV C 219 E, 28.8.2008., 306. lpp.

(3)  OV C 323 E, 18.12.2008., 489. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 24. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/84

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembris
  Tobias Pflüger imunitātes un privilēģijas aizstāvēšana

P7_TA(2009)0082

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Tobias Pflüger imunitāti un privilēģijas (2009/2055(IMM))

2010/C 285 E/15

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. gada 5. maija plenārsēdē paziņoto Tobias Pflüger pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti,

ņemot vērā 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),

ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. pantu,

ņemot vērā tā 2006. gada 16. maija lēmumu par pieprasījumu atcelt Tobias Pflüger imunitāti (2),

ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0054/2009),

| A. | tā kā Parlaments jau ar 2006. gada 16. maija lēmumu atcēla Tobias Pflüger imunitāti, pamatojoties uz tiem pašiem faktiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments jau ar 2006. gada 16. maija lēmumu atcēla Tobias Pflüger imunitāti, pamatojoties uz tiem pašiem faktiem;

| B. | tā kā pēc izmeklēšanas izrādījās, ka ne 2009. gada 2. marta spriedums Tobias Pflüger lietā, ne prokurora 2009. gada 15. aprīļa prasība piespriest stingrāku sodu neapdraud Parlamenta prerogatīvas, |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc izmeklēšanas izrādījās, ka ne 2009. gada 2. marta spriedums Tobias Pflüger lietā, ne prokurora 2009. gada 15. aprīļa prasība piespriest stingrāku sodu neapdraud Parlamenta prerogatīvas,

| 1. | nolemj neaizstāvēt Tobias Pflüger imunitāti un privilēģijas; |
| --- | --- |

1.

nolemj neaizstāvēt Tobias Pflüger imunitāti un privilēģijas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Vācijas Federatīvās Republikas attiecīgajai iestādei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Vācijas Federatīvās Republikas attiecīgajai iestādei.

---

(1)  Lieta 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier, 1964. g. Recueil, 383. lpp., kā arī lieta 149/85, Wybot/Faure un citi, 1986. g. Recueil, 2391. lpp.

(2)  OV C 297 E, 7.12.2006., 74. lpp.

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/86

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisEiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošana Lisabonas līgumam

P7_TA(2009)0088

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra lēmums par Eiropas Parlamenta Reglamenta pielāgošanu Lisabonas līgumam (2009/2062(REG))

2010/C 285 E/16

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 211. un 212. pantu,

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A7-0043/2009), kurā iekļauti Budžeta komitejas 2009. gada 31. marta atzinumā ierosinātie grozījumi,

| 1. | nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus; |
| --- | --- |

1.

nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

| 2. | nolemj, ka šie grozījumi stāsies spēkā 2009. gada 1. decembrī; |
| --- | --- |

2.

nolemj, ka šie grozījumi stāsies spēkā 2009. gada 1. decembrī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

| SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 3 |
| Reglaments


  11. pants – 3.a punkts (jauns) |
| | 3.a
     
  Šā panta 1. punktu piemēro pēc analoģijas tik ilgi, līdz stājas spēkā vienošanās (1), saskaņā ar kuru atsevišķām dalībvalstīm līdz Parlamenta septītā sasaukuma beigām piešķir papildu vietas. Attiecīgās dalībvalstis ir aicinātas izraudzīties novērotājus saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem. |
| Grozījums Nr. 6 |
| Reglaments


  36. pants |
| Pamattiesību, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tiesiskuma un finansiālās ietekmes ievērošanas pārbaude | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošana |
| Likumdošanas priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments pievērš īpašu uzmanību pamattiesību ievērošanai un it īpaši seko, lai tiesību akts atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, subsidiaritātes un proporcionalitātes, kā arī tiesiskuma principiem. Turklāt, ja priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi. | 1.
     
  Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| | Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā. |
| | 2.
     
  Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām, jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par Hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam. |
| Grozījums Nr. 7 |
| Reglaments


  38. pants – -1. punkts (jauns) |
| | -1.
     
  Ja tiesību akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi. |
| Grozījums Nr. 8 |
| Reglaments


  38.a pants (jauns) |
| | 38.a pants


  Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude



  1.
     
  Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.




  2.
     
  Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par jebkuru tiesību akta priekšlikumu.




  3.
     
  Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. punktu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu.




  4.
     
  Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.




  5.
     
  Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.




  6.
     
  Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.




  Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus. |
| Grozījums Nr. 9 |
| Reglaments


  44. pants |
| Dalībvalsts izteikto ierosinājumu apspriešana | Likumdošanas procedūras par dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem |
| 1.   Ierosinājumus, ko dalībvalsts ir izteikusi saskaņā ar
  EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu un 42. pantu
  , izskata saskaņā ar šo pantu noteikumiem un Reglamenta 36. līdz 39. pantu, 43. un 55. pantu. | 1.   Ierosinājumus, ko dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu
  , izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu, kā arī 36. līdz 39. pantu, 43. un 55. pantu. |
| 2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt
  pārstāvi
  no
  dalībvalsts
  , kas
  izteikusi
  ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju.
  Šo pārstāvi
  var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis. | 2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt
  pārstāvjus
  no
  dalībvalstīm
  , kas
  izteikušas
  ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju.
  Šos pārstāvjus
  var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis. |
| 3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija ir sagatavojusi nostāju par ierosinājumu, un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt. | 3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija ir sagatavojusi nostāju par ierosinājumu, un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt. |
| 4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem. | 4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem. |
| 5.
     
  ES līguma 39. panta 1. punktā noteikto termiņu skaita no dienas, kad Parlaments plenārsēdē paziņo, ka ir saņēmis ierosinājumu visās oficiālajās valodās kopā ar paskaidrojumu, kas apstiprina ierosinājuma atbilstību EK līgumam pievienotajam Protokolam par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu. | |
| Grozījums Nr. 11 |
| Reglaments


  58. pants – 1. punkts |
| 1.   Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz
  grozījumiem
  , pienācīgi ievēro. | 1.   Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz
  tā nostāju
  , pienācīgi ievēro. |
| Grozījums Nr. 12 |
| Reglaments


  59. pants – 1. apakšvirsraksts |
| Koplēmuma
  procedūra | Parastā likumdošanas
  procedūra |
| | (Horizontāls grozījums: vārdus “koplēmums” un “koplēmuma procedūra” visā Reglamenta tekstā aizstāj ar vārdiem “parastā likumdošanas procedūra”.) |
| Grozījums Nr. 13 |
| Reglaments


  60. pants |
| 60. pants


  Samierināšanas procedūra, kas noteikta 1975. gada Kopīgajā deklarācijā



  1.
     
  Ja ir jāpieņem svarīgi Kopienas lēmumi, Parlaments var, sniedzot savu atzinumu, ar Komisijas aktīvu līdzdalību uzsākt samierināšanas procedūru ar Padomi, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta atzinumam.




  2.
     
  Šo procedūru ierosina Parlaments pēc savas vai pēc Padomes iniciatīvas.




  3.
     
  Lai izveidotu delegāciju darbam Samierināšanas komitejā, izraudzīto procedūru un paziņotu Parlamentam par rezultātiem, piemēro 68. panta noteikumus.




  4.
     
  Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu par samierināšanas rezultātiem, un Parlamentā šo ziņojumu apspriež un par to balso. | svītrots |
| Grozījums Nr. 14 |
| Reglaments


  61. pants – virsraksts |
| Padomes
  kopējās
  nostājas paziņošana | Padomes nostājas paziņošana |
| | (Horizontāls grozījums: vārdus “Padomes kopējā nostāja”, “kopējā Padomes nostāja” vai “kopējā nostāja” visā Reglamenta tekstā aizstāj ar vārdiem “Padomes nostāja” vai “nostāja”.) |
| Grozījums Nr. 15 |
| Reglaments


  62. pants – 1. punkts – 2. daļa |
| Jebkuram termiņa pagarinājumam, kuru nosaka saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu vai ES līguma 39. panta 1. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomes piekrišanu. | svītrots |
| Grozījums Nr. 16 |
| Reglaments


  62. pants – 2. punkts |
| 2.   Par Parlamenta vai Padomes ierosināto termiņa pagarinājumu, kas noteikts saskaņā ar
  EK līguma 251. panta 7. punktu
  , Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam. | 2.   Par Parlamenta vai Padomes ierosināto termiņa pagarinājumu, kas noteikts saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu
  , Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam. |
| | (Horizontāls grozījums:ES līguma un EK līguma pantu numerācija visā Reglamenta tekstā ir pielāgota Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētajām versijām.) |
| Grozījums Nr. 17 |
| Reglaments


  62. pants – 3. punkts |
| 3.
     
  Pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var apstiprināt Padomes pieprasījumu pagarināt termiņu saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu. | svītrots |
| Grozījums Nr. 18 |
| Reglaments


  65. pants – 4. punkts |
| 4.
     
  Atkāpjoties no 3. punkta, ja Parlaments pieņem lēmumu noraidīt kopējo nostāju, balstoties uz EK līguma 252. panta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. Ja Komiteja savu priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta. | svītrots |
| Grozījums Nr. 73 un Nr. 88 |
| Reglaments


  II sadaļa – 6.a nodaļa (jauna) – virsraksts (jāiekļauj aiz 74. panta) |
| | |
| Grozījums Nr. 20 |
| Reglaments


  74.a pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā)) |
| | 74.a pants


  Līguma pārskatīšana parastā kārtībā



  1.
     
  Saskaņā ar 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam ziņojumu ar Padomei domātiem priekšlikumiem grozīt Līgumus.




  2.
     
  Ja Eiropadome nolemj sasaukt Konventu, Parlaments savus pārstāvjus ieceļ pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma.




  Parlamenta delegācija ievēl savu vadītāju un kandidātus jebkuras Konventa izveidotas koordinācijas grupas vai Prezidija locekļu amatiem.




  3.
     
  Ja Eiropadome prasa Parlamenta piekrišanu saistībā ar lēmumu nesasaukt Konventu Līgumu grozījumu priekšlikumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. |
| Grozījums Nr. 21 |
| Reglaments


  74.b pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā)) |
| | 74.b pants


  Līguma vienkāršota pārskatīšana



  Saskaņā ar Reglamenta 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktā noteiktajai procedūrai var iesniegt Parlamentam ziņojumu, kurā iekļauti Eiropadomei paredzēti priekšlikumi pilnībā vai daļēji pārskatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību trešo daļu. |
| Grozījums Nr. 22 |
| Reglaments


  74.c pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā)) |
| | 74.c pants


  Pievienošanās līgumi



  1.
     
  Visus kādas Eiropas valsts pieteikumus kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.




  2.
     
  Pamatojoties uz atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikumu, Parlaments var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.




  3.
     
  Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā konfidenciāli, par sarunu virzību.




  4.
     
  Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.




  5.
     
  Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 81. pantu. |
| | (89. pants tiek svītrots.) |
| Grozījums Nr. 23 |
| Reglaments


  74.d pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā)) |
| | 74.d pants


  Izstāšanās no Eiropas Savienības



  Ja dalībvalsts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu nolemj izstāties no Eiropas Savienības, jautājumu nodod Parlamenta atbildīgajai komitejai. Pēc analoģijas piemēro 74.c pantu. Parlaments lēmumu sniegt piekrišanu līgumam par izstāšanos pieņem ar nodoto balsu vairākumu. |
| Grozījums Nr. 24 |
| Reglaments


  74.e pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā)) |
| | 74.e pants


  Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī



  1.
     
  Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 41. un 48. pantu, Parlaments var:










  a) | balsot par pamatotu priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu; |

SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 3

Reglaments

11. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Šā panta 1. punktu piemēro pēc analoģijas tik ilgi, līdz stājas spēkā vienošanās (1), saskaņā ar kuru atsevišķām dalībvalstīm līdz Parlamenta septītā sasaukuma beigām piešķir papildu vietas. Attiecīgās dalībvalstis ir aicinātas izraudzīties novērotājus saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 6

Reglaments

36. pants

Pamattiesību, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tiesiskuma un finansiālās ietekmes ievērošanas pārbaude

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas ievērošana

Likumdošanas priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments pievērš īpašu uzmanību pamattiesību ievērošanai un it īpaši seko, lai tiesību akts atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, subsidiaritātes un proporcionalitātes, kā arī tiesiskuma principiem. Turklāt, ja priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

1.
     
  Parlaments visā savā darbībā pilnībā ievēro pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

Parlaments arī pilnībā ievēro tiesības un principus, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un 6. panta 2. un 3. punktā.

2.
     
  Ja par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti uzskata, ka tiesību akta priekšlikums vai tā daļas neatbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartā paredzētajām tiesībām, jautājumu pēc par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas, grupas vai deputātu pieprasījuma nodod komitejai, kura atbildīga par Hartas interpretāciju. Šīs komitejas atzinumu pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

Grozījums Nr. 7

Reglaments

38. pants – -1. punkts (jauns)

-1.
     
  Ja tiesību akta priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

Grozījums Nr. 8

Reglaments

38.a pants (jauns)

38.a pants

Subsidiaritātes principa ievērošanas pārbaude

1.
     
  Tiesību akta priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments īpašu uzmanību pievērš subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa ievērošanai.

2.
     
  Par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ieteikumus atbildīgajai komitejai par jebkuru tiesību akta priekšlikumu.

3.
     
  Ja valsts parlaments saskaņā ar Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 3. punktu un Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam pamatotu atzinumu, šo dokumentu nodod par konkrēto jautājumu atbildīgajai komitejai un informēšanas nolūkā nosūta komitejai, kas atbildīga par subsidiaritātes principa ievērošanu.

4.
     
  Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. punktā, par konkrēto jautājumu atbildīgajā komitejā galīgo balsojumu veic ne agrāk kā pēc astoņu nedēļu termiņa, kas noteikts Protokola par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. punktā.

5.
     
  Ja pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz trešo daļu no visām balsīm, kas piešķirtas valstu parlamentiem, vai ceturto daļu no šīm balsīm gadījumā, kad tiesību akta priekšlikums ir iesniegts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu, Parlaments nepieņem lēmumu, pirms priekšlikuma iesniedzējs nav paziņojis, kā paredzējis rīkoties.

6.
     
  Ja saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pamatoti atzinumi par tiesību akta priekšlikuma neatbilstību subsidiaritātes principam ir saņēmuši vismaz vienkāršo vairākumu no valstu parlamentiem piešķirtajām balsīm, tad par konkrēto jautājumu atbildīgā komiteja, ņemot vērā valstu parlamentu un Komisijas iesniegtos pamatotos atzinumus un uzklausījusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgo komiteju, var ieteikt Parlamentam noraidīt priekšlikumu tāpēc, ka ir pārkāpts subsidiaritātes princips, vai arī iesniegt Parlamentam citu ieteikumu, kurā var būt iekļauti ierosinājumi izdarīt grozījumus saistībā ar subsidiaritātes principa ievērošanu. Jebkuram šādam ieteikumam pievieno atzinumu, ko sniegusi par subsidiaritātes principa ievērošanu atbildīgā komiteja.

Ieteikumu iesniedz Parlamentam apspriešanai un balsošanai. Ja ieteikums noraidīt priekšlikumu ir pieņemts ar nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra ir pabeigta. Ja Parlaments priekšlikumu nenoraida, procedūra tiek turpināta, ņemot vērā visus Parlamenta apstiprinātos ieteikumus.

Grozījums Nr. 9

Reglaments

44. pants

Dalībvalsts izteikto ierosinājumu apspriešana

Likumdošanas procedūras par dalībvalstu izteiktajiem ierosinājumiem

1.   Ierosinājumus, ko dalībvalsts ir izteikusi saskaņā ar
  EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu un 42. pantu
  , izskata saskaņā ar šo pantu noteikumiem un Reglamenta 36. līdz 39. pantu, 43. un 55. pantu.

1.   Ierosinājumus, ko dalībvalstis ir izteikušas saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 76. pantu
  , izskata saskaņā ar šo Reglamenta pantu, kā arī 36. līdz 39. pantu, 43. un 55. pantu.

2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt
  pārstāvi
  no
  dalībvalsts
  , kas
  izteikusi
  ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju.
  Šo pārstāvi
  var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt
  pārstāvjus
  no
  dalībvalstīm
  , kas
  izteikušas
  ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju.
  Šos pārstāvjus
  var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija ir sagatavojusi nostāju par ierosinājumu, un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt.

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija ir sagatavojusi nostāju par ierosinājumu, un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt.

4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu likumdošanas mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

5.
     
  ES līguma 39. panta 1. punktā noteikto termiņu skaita no dienas, kad Parlaments plenārsēdē paziņo, ka ir saņēmis ierosinājumu visās oficiālajās valodās kopā ar paskaidrojumu, kas apstiprina ierosinājuma atbilstību EK līgumam pievienotajam Protokolam par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu.

Grozījums Nr. 11

Reglaments

58. pants – 1. punkts

1.   Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz
  grozījumiem
  , pienācīgi ievēro.

1.   Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz
  tā nostāju
  , pienācīgi ievēro.

Grozījums Nr. 12

Reglaments

59. pants – 1. apakšvirsraksts

Koplēmuma
  procedūra

Parastā likumdošanas
  procedūra

(Horizontāls grozījums: vārdus “koplēmums” un “koplēmuma procedūra” visā Reglamenta tekstā aizstāj ar vārdiem “parastā likumdošanas procedūra”.)

Grozījums Nr. 13

Reglaments

60. pants

60. pants

Samierināšanas procedūra, kas noteikta 1975. gada Kopīgajā deklarācijā

1.
     
  Ja ir jāpieņem svarīgi Kopienas lēmumi, Parlaments var, sniedzot savu atzinumu, ar Komisijas aktīvu līdzdalību uzsākt samierināšanas procedūru ar Padomi, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta atzinumam.

2.
     
  Šo procedūru ierosina Parlaments pēc savas vai pēc Padomes iniciatīvas.

3.
     
  Lai izveidotu delegāciju darbam Samierināšanas komitejā, izraudzīto procedūru un paziņotu Parlamentam par rezultātiem, piemēro 68. panta noteikumus.

4.
     
  Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu par samierināšanas rezultātiem, un Parlamentā šo ziņojumu apspriež un par to balso.

svītrots

Grozījums Nr. 14

Reglaments

61. pants – virsraksts

Padomes
  kopējās
  nostājas paziņošana

Padomes nostājas paziņošana

(Horizontāls grozījums: vārdus “Padomes kopējā nostāja”, “kopējā Padomes nostāja” vai “kopējā nostāja” visā Reglamenta tekstā aizstāj ar vārdiem “Padomes nostāja” vai “nostāja”.)

Grozījums Nr. 15

Reglaments

62. pants – 1. punkts – 2. daļa

Jebkuram termiņa pagarinājumam, kuru nosaka saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu vai ES līguma 39. panta 1. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomes piekrišanu.

svītrots

Grozījums Nr. 16

Reglaments

62. pants – 2. punkts

2.   Par Parlamenta vai Padomes ierosināto termiņa pagarinājumu, kas noteikts saskaņā ar
  EK līguma 251. panta 7. punktu
  , Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam.

2.   Par Parlamenta vai Padomes ierosināto termiņa pagarinājumu, kas noteikts saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 14. punktu
  , Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam.

(Horizontāls grozījums:ES līguma un EK līguma pantu numerācija visā Reglamenta tekstā ir pielāgota Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētajām versijām.)

Grozījums Nr. 17

Reglaments

62. pants – 3. punkts

3.
     
  Pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var apstiprināt Padomes pieprasījumu pagarināt termiņu saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu.

svītrots

Grozījums Nr. 18

Reglaments

65. pants – 4. punkts

4.
     
  Atkāpjoties no 3. punkta, ja Parlaments pieņem lēmumu noraidīt kopējo nostāju, balstoties uz EK līguma 252. panta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. Ja Komiteja savu priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

svītrots

Grozījums Nr. 73 un Nr. 88

Reglaments

II sadaļa – 6.a nodaļa (jauna) – virsraksts (jāiekļauj aiz 74. panta)

Grozījums Nr. 20

Reglaments

74.a pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā))

74.a pants

Līguma pārskatīšana parastā kārtībā

1.
     
  Saskaņā ar 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja var iesniegt Parlamentam ziņojumu ar Padomei domātiem priekšlikumiem grozīt Līgumus.

2.
     
  Ja Eiropadome nolemj sasaukt Konventu, Parlaments savus pārstāvjus ieceļ pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma.

Parlamenta delegācija ievēl savu vadītāju un kandidātus jebkuras Konventa izveidotas koordinācijas grupas vai Prezidija locekļu amatiem.

3.
     
  Ja Eiropadome prasa Parlamenta piekrišanu saistībā ar lēmumu nesasaukt Konventu Līgumu grozījumu priekšlikumu izskatīšanai, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu.

Grozījums Nr. 21

Reglaments

74.b pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā))

74.b pants

Līguma vienkāršota pārskatīšana

Saskaņā ar Reglamenta 41. un 48. pantu atbildīgā komiteja atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 6. punktā noteiktajai procedūrai var iesniegt Parlamentam ziņojumu, kurā iekļauti Eiropadomei paredzēti priekšlikumi pilnībā vai daļēji pārskatīt Līguma par Eiropas Savienības darbību trešo daļu.

Grozījums Nr. 22

Reglaments

74.c pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā))

74.c pants

Pievienošanās līgumi

1.
     
  Visus kādas Eiropas valsts pieteikumus kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

2.
     
  Pamatojoties uz atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikumu, Parlaments var nolemt uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu.

3.
     
  Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā konfidenciāli, par sarunu virzību.

4.
     
  Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar valsti, kas iesniegusi uzņemšanas iesniegumu, paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai.

5.
     
  Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkāda līguma parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu saskaņā ar 81. pantu.

(89. pants tiek svītrots.)

Grozījums Nr. 23

Reglaments

74.d pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā))

74.d pants

Izstāšanās no Eiropas Savienības

Ja dalībvalsts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu nolemj izstāties no Eiropas Savienības, jautājumu nodod Parlamenta atbildīgajai komitejai. Pēc analoģijas piemēro 74.c pantu. Parlaments lēmumu sniegt piekrišanu līgumam par izstāšanos pieņem ar nodoto balsu vairākumu.

Grozījums Nr. 24

Reglaments

74.e pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā))

74.e pants

Pamatprincipu pārkāpumi dalībvalstī

1.
     
  Pamatojoties uz īpašo ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 41. un 48. pantu, Parlaments var:

a)

balsot par pamatotu priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu;

| b) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 2. punktu;

| c) | balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

balsot par priekšlikumu, kurā aicina Padomi rīkoties saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

2.
     
  Visus Padomes pieprasījumus sniegt piekrišanu saistībā ar priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam un jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

3.
     
  Šī panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas veido Parlamenta deputātu vairākumu.

4.
     
  Ar Priekšsēdētāju konferences atļauju atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par attiecīgām sankcijām un to maiņu vai atcelšanu.

5.
     
  Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt ieteikumus Padomei.

(II sadaļas 15. nodaļu svītro.)

Grozījums Nr. 25

Reglaments

74.f pants (jauns) (jāiekļauj 6.a nodaļā (jaunā))

74.f pants

Parlamenta sastāvs

Laikus pirms pilnvaru termiņa beigām Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ko tā izstrādājusi saskaņā ar 41. pantu, var sagatavot priekšlikumu par izmaiņām Parlamenta sastāvā. Eiropadomes lēmuma projektu par Parlamenta sastāva noteikšanu izskata saskaņā ar 81. pantu.

Grozījums Nr. 26

Reglaments

82. pants (jāiekļauj kā 74.g pants 6.a nodaļā (jaunā))

82.
  pants

Procedūras Parlamentā

1.   
  Dalībvalstu pieprasījumus vai Komisijas priekšlikumus
  veidot ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm
  un apspriesties ar Parlamentu
  saskaņā ar
  ES līguma 40.a panta 2. punktu
  Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Vajadzības gadījumā piemēro Reglamenta 37., 38., 39., 43., 53. līdz
  60.
  un 81. pantu.

74.g
  pants

Ciešāka sadarbība starp dalībvalstīm

1.   
  Pieprasījumus
  veidot ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienību 20. pantu
  Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Vajadzības gadījumā piemēro Reglamenta 37., 38., 39., 43., 53. līdz
  59.
  un 81. pantu.

2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots
  EK līguma 11. pants
  un
  ES līguma 27.a, 27.b, 40., 43., 44. un 44.a
  pants.

2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots
  Līguma par Eiropas Savienību 20. pants
  un
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. līdz 334. pants
  .

3.   Turpmākos tiesību aktus, kurus ierosina attiecībā uz ciešāku sadarbību pēc tam, kad tā ir izveidota, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro.

3.   Turpmākos tiesību aktus, kuri ierosināti, pamatojoties uz ciešāku sadarbību pēc tās iedibināšanas, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro.
  Piemēro 43. pantu.

(II sadaļas 10. nodaļu svītro.)

Grozījums Nr. 27 un Nr. 28

Reglaments

Kopbudžets

Daudzgadu finanšu shēma

Procedūras, kuras jāpiemēro, izskatot Eiropas Savienības kopbudžetu un budžeta papildinājumus, saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu finanšu noteikumiem pieņem ar Parlamenta rezolūciju un pievieno Reglamentam (2).

Ja Padome prasa Parlamenta piekrišanu attiecībā uz priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, jautājumu nodod atbildīgajai komitejai saskaņā ar 81. pantu. Par Parlamenta piekrišanu jānobalso deputātu vairākumam.

(V pielikumu svītro.)

Grozījums Nr. 29

Reglaments

75.a pants (jauns)

75.a pants

Darba dokumenti

1.
     
  Deputātiem ir pieejami šādi dokumenti:

| a) | Komisijas iesniegtais budžeta projekts; |
| --- | --- |

a)

Komisijas iesniegtais budžeta projekts;

| b) | pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu; |
| --- | --- |

b)

pārskats par Padomes apspriedēm attiecībā uz budžeta projektu;

| c) | Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

c)

Padomes nostāja par budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 3. punktu;

| d) | visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu. |
| --- | --- |

d)

visi lēmumu projekti par provizoriskajām divpadsmitdaļām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu.

2.
     
  Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumus.

3.
     
  Ja citas komitejas vēlas sniegt atzinumus, Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā šīm komitejām tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

(V pielikuma 1. pantu svītro.)

Grozījums Nr. 30

Reglaments

75.b pants (jauns)

75.b pants

Budžeta projekta izskatīšana — pirmais posms

1.
     
  Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt budžeta projekta grozījumu projektus un izteikties par tiem.

2.
     
  Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz 40 deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot, uz kuru budžeta pozīciju tie attiecas, un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai.

Visiem budžeta projekta grozījumu projektiem pievieno rakstisku pamatojumu.

3.
     
  Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu projektu iesniegšanas termiņu.

4.
     
  Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par iesniegtajiem tekstiem, pirms tos apspriež plenārsēdē.

Par tiem grozījumu projektiem, kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi, plenārsēdē balso tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz 40 deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

5.
     
  Parlamenta tāmes grozījumu projektus, kas līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis šīs tāmes sastādīšanas laikā, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

6.
     
  Atkāpjoties no Reglamenta 55. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments balso atsevišķi un secīgi par:

| — | katru grozījuma projektu, |
| --- | --- |

—

katru grozījuma projektu,

| — | katru budžeta projekta iedaļu, |
| --- | --- |

—

katru budžeta projekta iedaļu,

| — | rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

Tomēr piemēro Reglamenta 161. panta 4. līdz 8. punkta noteikumus.

7.
     
  Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas, par kuriem nav iesniegti grozījumu projekti, uzskata par pieņemtiem.

8.
     
  Lai grozījumu projektus pieņemtu, par tiem jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

9.
     
  Ja Parlaments ir grozījis budžeta projektu, šādi grozīto budžeta projektu kopā ar pamatojumu nosūta Padomei un Komisijai.

10.
     
  Tās sēdes protokolu, kuras laikā Parlaments ir sniedzis atzinumu par budžeta projektu, nosūta Padomei un Komisijai.

(V pielikuma 3. pantu svītro.)

Grozījums Nr. 31

Reglaments

75.c pants (jauns)

75.c pants

Finanšu trialogs

Priekšsēdētājs piedalās regulārās Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas priekšsēdētāju sanāksmēs, kas tiek sasauktas pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību Sestās daļas II sadaļā minētajām procedūrām. Priekšsēdētājs veic visus nepieciešamos pasākumus, lai sekmētu apspriešanos un attiecīgo iestāžu nostāju saskaņošanu nolūkā veicināt iepriekš minēto procedūru īstenošanu.

Parlamenta priekšsēdētājs var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

Grozījums Nr. 32

Reglaments

75.d pants (jauns)

75.d pants

Budžeta saskaņošana

1.
     
  Priekšsēdētājs sasauc Samierināšanas komitejas sanāksmi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 4. punktu.

2.
     
  Delegācijā, kas Parlamentu pārstāv Samierināšanas komitejas sanāksmēs budžeta procedūrā, ir tikpat locekļu, cik attiecīgajā Padomes delegācijā.

3.
     
  Katru gadu pirms balsošanas Parlamentā par Padomes nostāju politiskās grupas ieceļ delegācijas locekļus, vēlams no tās komitejas locekļu vidus, kura atbildīga par budžeta jautājumiem, un no citām attiecīgajām komitejām. Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs. Priekšsēdētājs var uzticēt šo lomu priekšsēdētāja vietniekam, kam ir pieredze budžeta jautājumos, vai par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas priekšsēdētājam.

4.
     
  Piemēro 68. panta 2., 4., 5., 7. un 8. punktu.

5.
     
  Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu dokumentu, šo jautājumu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad panākta vienošanās. Kopīgais dokuments ir pieejams visiem deputātiem. Piemēro 69. panta 2. un 3. punktu.

6.
     
  Par visu kopīgo dokumentu ir viens balsojums. Balsošana notiek pēc saraksta. Kopīgo dokumentu uzskata par apstiprinātu, ja vien to nenoraida ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu.

7.
     
  Ja Parlaments kopīgo dokumentu apstiprina, taču Padome to noraida, atbildīgā komiteja visus vai dažus Parlamenta grozījumus Padomes nostājā var iesniegt apstiprināšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 7. punkta d) apakšpunktu.

Balsošanu par apstiprināšanu iekļauj tās Parlamenta plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek 14 dienu laikā no dienas, kad Padome ir paziņojusi, ka noraida kopīgo dokumentu.

Grozījumus uzskata par apstiprinātiem, ja tos apstiprina ar Parlamenta deputātu balsu vairākumu un trijām piektdaļām nodoto balsu.

Grozījums Nr. 33

Reglaments

75.e pants (jauns)

75.e pants

Budžeta pieņemšana galīgā variantā

Kad priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka budžets pieņemts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta noteikumiem, viņš paziņo plenārsēdē, ka budžets ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

(V pielikuma 4. pantu svītro.)

Grozījums Nr. 34

Reglaments

75.f pants (jauns)

75.f pants

Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma

1.
     
  Visus Padomes lēmumus, ar kuriem tiek atļauts izdevumiem iztērēt vairāk nekā provizorisko divpadsmitdaļu, nodod atbildīgajai komitejai.

2.
     
  Atbildīgā komiteja var iesniegt projektu lēmumam, kurā paredzēts samazināt 1. punktā minētos izdevumus. Parlaments par šo projektu lemj 30 dienu laikā no dienas, kad Padome pieņēmusi lēmumu.

3.
     
  Parlaments pieņem lēmumu ar deputātu balsu vairākumu.

(V pielikuma 7. pantu svītro.)

Grozījums Nr. 35

Reglaments

79.a pants (jauns)

79.a pants

Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai

1.
     
  Lēmumus par Parlamenta budžetu Prezidijs un par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja pieņem šādā secībā:

| a) | par amatu sarakstu, |
| --- | --- |

a)

par amatu sarakstu,

| b) | par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu. |
| --- | --- |

b)

par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu.

2.
     
  Lēmumus par amatu sarakstu pieņem saskaņā ar šādu procedūru:

| a) | Prezidijs nosaka amatu sarakstu katram finanšu gadam; |
| --- | --- |

a)

Prezidijs nosaka amatu sarakstu katram finanšu gadam;

| b) | ja par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk saskaņošanas procedūru; |
| --- | --- |

b)

ja par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk saskaņošanas procedūru;

| c) | procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi amatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 207. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu. |
| --- | --- |

c)

procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi amatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 207. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu.

3.
     
  Attiecībā uz pašu tāmi, tās izstrādāšanas procedūra sākas uzreiz pēc tam, kad Prezidijs ir pieņēmis galīgo lēmumu par amatu sarakstu. Šīs procedūras posmi ir tādi, kā izklāstīti Reglamenta 79. pantā. Saskaņošanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžeta jautājumiem atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas.

(79. panta 7. punktu un V pielikuma 8. punktu svītro.)

Grozījums Nr. 37

Reglaments

81. pants – 1. punkts

1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu ierosinātajam tiesību aktam, Parlaments pieņem lēmumu, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ieteikumu pieņemt vai noraidīt minēto tiesību aktu.

1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu ierosinātajam tiesību aktam, Parlaments pieņem lēmumu, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ieteikumu pieņemt vai noraidīt minēto tiesību aktu.

Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu par tiesību aktu, kuram saskaņā ar
  EK
  vai
  ES līgumu
  vajadzīga Parlamenta piekrišana, un nevar iesniegt nekādus grozījumus.Vajadzīgo vairākumu, lai piekrišanu pieņemtu, nosaka saskaņā ar to
  EK
  vai
  ES līguma
  pantu, kurš veido ierosinātā tiesību akta juridisko pamatu.

Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu par tiesību aktu, kuram saskaņā ar
  Līgumu par Eiropas Savienību
  vai
  Līgumu par Eiropas Savienības darbību
  vajadzīga Parlamenta piekrišana, un nevar iesniegt nekādus grozījumus.Vajadzīgo vairākumu, lai piekrišanu pieņemtu, nosaka saskaņā ar to
  Līguma par Eiropas Savienību
  vai
  Līguma par Eiropas Savienības darbību
  pantu, kurš veido ierosinātā tiesību akta juridisko pamatu.

Grozījums Nr. 38

Reglaments

81. pants – 2. punkts

2.   Attiecībā uz pievienošanās līgumiem, starptautiskiem nolīgumiem un gadījumā, ja konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi kopīgos principus, piemēro attiecīgi 89., 90. un 102. pantu. Ja vajadzīga ciešāka sadarbība jomā, uz kuru attiecas
  EK līguma 251. pantā noteiktā
  procedūra, piemēro Reglamenta 82. pantu.

2.   Attiecībā uz pievienošanās līgumiem, starptautiskiem nolīgumiem un gadījumā, ja konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi kopīgos principus, piemēro attiecīgi
  74.c, 74.e un
  90. pantu. Ja vajadzīga ciešāka sadarbība jomā, uz kuru attiecas
  parastā likumdošanas
  procedūra, piemēro Reglamenta
  74.g
  pantu.

(Horizontāls grozījums: vārdi “EK līguma 251. pantā noteiktā procedūra” visā Reglamenta tekstā jāaizstāj ar vārdiem “parastā likumdošanas procedūra”.)

Grozījums Nr. 39

Reglaments

81. pants – 3. punkts

3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana
  likumdošanas priekšlikumam
  , atbildīgā komiteja, lai veicinātu pozitīvu procedūras iznākumu, var pieņemt lēmumu iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu par Komisijas priekšlikumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par
  priekšlikuma
  grozīšanu vai īstenošanu.

3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana
  ierosinātam tiesību aktam vai paredzētam starptautiskam nolīgumam
  , atbildīgā komiteja, lai veicinātu pozitīvu procedūras iznākumu, var pieņemt lēmumu iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu par Komisijas priekšlikumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par
  ierosinātā akta
  grozīšanu vai īstenošanu.

Ja Parlaments pieņem vismaz vienu ieteikumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa turpināt apspriešanos ar Padomi.

Atbildīgā komiteja, ņemot vērā apspriedes rezultātus ar Padomi, izstrādā galīgo ieteikumu attiecībā uz Parlamenta piekrišanu.

(Horizontāls grozījums: izņemot 56. un 57. pantu, visā pārējā Reglamenta tekstā vārdi “Komisijas priekšlikums” un “likumdošanas priekšlikums” jāaizstāj ar vārdiem “tiesību akta priekšlikums” vai “ierosinātais tiesību akts”, ievietojot gramatiski pareizā formā.)

Grozījums Nr. 76

Reglaments

87.a pants (jauns)

87.a pants

Deleģētie akti

Ja ar tiesību aktu Komisijai ir dotas pilnvaras papildināt vai grozīt atsevišķus nebūtiskus tiesību akta elementus, atbildīgā komiteja

| — | izskata visus deleģēto aktu projektus, ja tie ir atsūtīti Parlamentam pārbaudes veikšanai; |
| --- | --- |

—

izskata visus deleģēto aktu projektus, ja tie ir atsūtīti Parlamentam pārbaudes veikšanai;

| — | var Parlamentam ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegt jebkādu piemērotu priekšlikumu saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem. |
| --- | --- |

—

var Parlamentam ar rezolūcijas priekšlikumu iesniegt jebkādu piemērotu priekšlikumu saskaņā ar leģislatīvā akta noteikumiem.

Reglamenta 88. panta 1., 2. un 3. punkta noteikumus piemēro pēc analoģijas.

Grozījums Nr. 41

Reglaments

IIa sadaļas virsraksts (jauns) (jāiekļauj pirms 12. nodaļas)

Grozījums Nr. 42

Reglaments

12. nodaļa – virsraksts

Grozījums Nr. 43

Reglaments

92. pants

92. pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšana

1.
     
  Pirms kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomes priekšsēdētāju sniegt paziņojumu Parlamentam saskaņā ar ES līguma 21. pantu. Parlamenta priekšsēdētājs aicina arī Komisijas priekšsēdētāju sniegt paziņojumu tajā pašā sēdē.

2.
     
  Kad saskaņā ar EK līguma 207. panta 2. punktu ir iecelts Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos un pirms viņš ir sācis oficiāli pildīt savas funkcijas, Parlamenta priekšsēdētājs viņu aicina sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

3.
     
  Pēc 1. un 2. punktā minētā paziņojuma un atbilžu noklausīšanās un pēc atbildīgās komitejas ierosinājuma vai saskaņā ar 121. pantu Parlaments var sniegt ieteikumu.

svītrots

Grozījums Nr. 44

Reglaments

93. pants – virsraksts

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašo pārstāvju iecelšana

Īpašie pārstāvji

Grozījums Nr. 45

Reglaments

93. pants – 4.a punkts (jauns)

4.a
     
  Parlaments var aicināt Padomes iecelto īpašo pārstāvi, kam ir pilnvaras attiecībā uz atsevišķiem politiskiem jautājumiem, sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai, vai šis pārstāvis pats var lūgt, lai viņu uzaicina to darīt.

(94. panta 3. punktu svītro.)

Grozījums Nr. 46

Reglaments

94. pants

94. pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja un citu īpašo pārstāvju paziņojumi

1.
     
  Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos sniedz Parlamentam paziņojumu vismaz četras reizes gadā. Piemēro 110. panta noteikumus.

2.
     
  Vismaz četras reizes gadā Augsto pārstāvi aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs, sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Augsto pārstāvi var uzaicināt arī citos gadījumos, kad komiteja to uzskata par vajadzīgu, vai arī pēc Augstā pārstāvja iniciatīvas.

3.
     
  Kad Padome ieceļ īpašo pārstāvi un piešķir tam pilnvaras saistībā ar atsevišķiem politiskiem jautājumiem, viņu var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai pēc viņa paša vai Parlamenta iniciatīvas.

svītrots

Grozījums Nr. 47

Reglaments

96. pants – 2. punkts

2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai
  Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos
  , Padome un Komisija tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc Komisijas, Padomes vai Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai
  Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos
  , Padome un Komisija tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc Komisijas, Padomes vai
  priekšsēdētāja vietnieka/
  augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

(Horizontāls grozījums: “Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā” visā Reglamenta tekstā jāaizstāj ar vārdiem “Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos”.)

Grozījums Nr. 48

Reglaments

96. pants – 3. punkts

3.   
  Katru gadu
  notiek debates par
  Padomes
  izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenie aspekti un prioritātes,
  ieskaitot
  arī to
  finansiālo ietekmi
  uz Savienības budžetu. Piemēro 110. pantā noteiktās procedūras.

3.   
  Divreiz gadā
  notiek debates par
  priekšsēdētāja vietnieka / augstā pārstāvja
  izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas
  , tostarp kopējās drošības un aizsardzības politikas,
  galvenie aspekti un prioritātes,
  kā
  arī to
  finansiālā ietekme
  uz Savienības budžetu. Piemēro 110. pantā noteiktās procedūras.

Grozījums Nr. 49

Reglaments

14. nodaļa – virsraksts

svītrots

Grozījums Nr. 50

Reglaments

99. pants

99. pants

Parlamenta informēšana par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

1.
     
  Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā un regulāri informēts par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un ka tā atzinumi ir atbilstoši ņemti vērā, kad Padome pieņem kopējās nostājas par Savienības pieeju kādā noteiktā jautājumā saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

2.
     
  Izņēmuma gadījumos pēc Komisijas vai Padomes pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

3.
     
  ES līguma 39. panta 3. punktā minētās debates notiek saskaņā ar Reglamenta 110. panta 2., 3. un 4. punktā noteikto kārtību.

svītrots

Grozījums Nr. 51

Reglaments

100. pants

100. pants

Apspriešanās ar Parlamentu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

ES līguma 34. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā noteiktā apspriešanās ar Parlamentu jāveic saskaņā ar Reglamenta 36. līdz 39., 43., 44. un 55. pantu.

Vajadzības gadījumā priekšlikuma izskatīšanu iekļauj vēlākais pēdējās plenārsēdes darba kārtībā, pirms beidzies termiņš, kas noteikts saskaņā ar ES līguma 39. panta 1. punktu.

Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu par Padomes iesniegto lēmuma projektu attiecībā uz Eiropas Policijas dienesta (Eiropola) vadītāja vai valdes locekļu iecelšanu, pēc analoģijas piemēro Reglamenta 108. pantu.

svītrots

Grozījums Nr. 52

Reglaments

101. pants

101. pants

Ieteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

1.
     
  Komiteja, kas atbildīga par dažādiem aspektiem policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, var sagatavot ieteikumus Padomei tajā jomā, uz kuru attiecas ES līguma VI sadaļa, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju vai pamatojoties uz priekšlikumu [Reglamenta] 121. panta nozīmē.

2.
     
  Steidzamos gadījumos 1. punktā minēto atļauju var dot Parlamenta priekšsēdētājs, kurš var arī atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmes sasaukšanu.

3.
     
  Šādā veidā formulētus ieteikumus iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Pēc analoģijas piemēro 97. panta 4. punktu.

(Sk. arī 121. pantam pievienoto komentāru.)

svītrots

Grozījums Nr. 53

Reglaments

105. pants

1.   Pēc tam, kad
  Padome
  ir
  vienojusies par
  kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina
  amata
  kandidātu teikt uzrunu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Programmas izklāstam seko debates.

Padomi
  aicina piedalīties debatēs.

1.   Pēc tam, kad
  Eiropadome
  ir
  ierosinājusi kandidatūru
  Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina
  šo
  kandidātu sniegt paziņojumu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Paziņojumam seko debates.

Eiropadomi
  aicina piedalīties debatēs.

2.   Parlaments
  apstiprina vai noraida izvirzīto kandidatūru
  ar
  nodoto balsu
  vairākumu.

Balsošana notiek aizklāti.

2.   Parlaments
  ievēl Komisijas priekšsēdētāju
  ar
  Parlamenta deputātu
  vairākumu.

Balsošana notiek aizklāti.

3.   Ja
  amata
  kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem.

3.   Ja kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem.

4.   Ja
  Parlaments neapstiprina izvirzīto amata kandidātu
  , Parlamenta priekšsēdētājs aicina
  Padomi
  izvirzīt jaunu kandidātu.

4.   Ja
  kandidāts neiegūst vajadzīgo balsu vairākumu
  , Parlamenta priekšsēdētājs aicina
  Eiropadomi mēneša laikā
  izvirzīt jaunu kandidātu
  ievēlēšanai saskaņā ar tādu pašu procedūru
  .

Grozījums Nr. 54

Reglaments

107.a pants (jauns)

107.a pants

Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu izvirzīšana

Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma ieceļ savu kandidātu amatam komitejā, kura sastāv no septiņām personām un kuras uzdevums ir izvērtēt Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu amatu kandidātu atbilstību ieņemamajam amatam.

Grozījums Nr. 55

Reglaments

121. pants – 1. punkts

1.   Politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par
  ES līguma
  V
  un VI
  sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 90. un 91. pantā.

1.   Politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par
  Līguma par Eiropas Savienību
  V sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 90. un 91. pantā.

Grozījums Nr. 56

Reglaments

124. pants – -1. punkts (jauns)

-1.
     
  Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

Grozījums Nr. 57

Reglaments

124. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

Grozījums Nr. 58

Reglaments

125. pants – -1. punkts (jauns)

-1.
     
  Ja Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēta apspriešanās ar Reģionu komiteju, priekšsēdētājs aizsāk apspriežu procedūru un informē par to Parlamentu.

Grozījums Nr. 59

Reglaments

125. pants – 2.a punkts (jauns)

2.a
     
  Reģionu komitejas sniegtos atzinumus nodod atbildīgajai komitejai.

Grozījums Nr. 91

Reglaments

129. pants

129. pants

Sekas, kas rodas, ja Padome nepieņem lēmumu pēc tam, kad tās kopējā nostāja ir apstiprināta saskaņā ar sadarbības procedūru

Ja triju mēnešu vai, ar Padomes piekrišanu, ne vairāk kā četru mēnešu laikā pēc kopējās nostājas paziņošanas saskaņā ar EK līguma 252. pantu Parlaments nav noraidījis vai grozījis Padomes kopējo nostāju un ja Padome nepieņem tiesību aktu, kas ierosināts saskaņā ar kopējo nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā pēc apspriešanās ar komiteju, kuras pārziņā ir juridiskie jautājumi, var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā pret Padomi saskaņā ar EK līguma 232. pantu.

svītrots

Grozījums Nr. 61

Reglaments

132. pants

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta delegāciju locekļus
  jebkuram konventam,
  konferencei vai līdzīgam pasākumam, kurā piedalās parlamentu pārstāvji, un piešķir tai pilnvaras saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta rezolūcijām.Delegācija ievēlē vadītāju un vajadzības gadījumā vienu vai vairākus vadītāja vietniekus.

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta delegāciju locekļus
  jebkurai
  konferencei vai līdzīgam pasākumam, kurā piedalās parlamentu pārstāvji, un piešķir tai pilnvaras saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta rezolūcijām.Delegācija ievēlē vadītāju un vajadzības gadījumā vienu vai vairākus vadītāja vietniekus.

Grozījums Nr. 65

Reglaments

149. pants – 12. punkts

12.   Neskarot
  EK līguma 197. pantu
  , Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju
  un
  Padomi par
  tām
  piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

12.   Neskarot
  Līguma par Eiropas Savienības darbību 230.pantu
  , Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju, Padomi
  un Eiropadomes priekšsēdētāju
  par
  tiem
  piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

(Šis punkts kļūst par 149. panta pēdējo punktu.)

Grozījums Nr. 67

Reglaments

204. pants – virsraksts

Ombuda
  iecelšana

Ombuda
  ievēlēšana

Grozījums Nr. 68

Reglaments

204. pants – 7. punkts

7.   
  Izvēlēto
  kandidātu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Kopienu Tiesā.

7.   
  Ievēlēto
  kandidātu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Kopienu Tiesā.

Grozījums Nr. 69

Reglaments

V pielikums – 2. pants

2. pants

Likme

1.
     
  Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt priekšlikumus un izteikties par lēmumu noteikt jaunu maksimālo likmi.

2.
     
  Šādi priekšlikumi ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski un ja tos ir parakstījuši vismaz četrdesmit deputāti, vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā.

3.
     
  Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu šādu priekšlikumu iesniegšanai.

4.
     
  Pirms šos priekšlikumus apspriež plenārsēdē, atbildīgā komiteja par tiem sagatavo ziņojumu.

5.
     
  Parlaments par šiem priekšlikumiem balso.

Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un trīs piektdaļām nodoto balsu.

Ja Padome ir paziņojusi Parlamentam par tās piekrišanu noteikt jaunu likmi, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka grozītā likme ir pieņemta.

Pretējā gadījumā Padomes nostāju nodod atbildīgajai komitejai.

svītrots

Grozījums Nr. 70

Reglaments

V pielikums – 5. pants

5. pants

Padomes apspriežu rezultātu izskatīšana - otrais posms

1.
     
  Ja Padome ir labojusi vienu vai vairākus Parlamenta pieņemtos grozījumus, tekstu ar Padomes izdarītajiem labojumiem nodod atbildīgajai komitejai.

2.
     
  Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt Padomes labotā teksta grozījumu projektus un izteikties par tiem.

3.
     
  Šādi grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz četrdesmit deputāti vai ja tie ir iesniegti komitejas vārdā, un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Reglamenta 49. panta 5. punktu nepiemēro.

Ir pieņemami tikai tie grozījumu projekti, kuri attiecas uz Padomes laboto tekstu.

4.
     
  Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu projektu iesniegšanas termiņu.

5.
     
  Atbildīgā komiteja izsakās par Padomes labotajiem tekstiem un sniedz atzinumu par šo tekstu grozījumu projektiem.

6.
     
  Neskarot 3. panta 4. punkta otrās daļas noteikumus, plenārsēdē balso par Padomes laboto tekstu grozījumu projektiem. Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un trīs piektdaļām nodoto balsu. Ja šos grozījumu projektus pieņem, Padomes laboto tekstu noraida. Ja tos noraida, uzskata, ka ir pieņemts Padomes labotais teksts.

7.
     
  Par Padomes apspriežu pārskatu saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem ierosinātajiem labojumiem notiek debates, kuru nobeigumā var balsot par rezolūcijas priekšlikumu.

8.
     
  Ja šajā pantā noteiktā procedūra ir pabeigta un ja 6. panta noteikumi ir izpildīti, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka budžets ir pieņemts galīgajā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”

svītrots

Grozījums Nr. 71

Reglaments

V pielikums – 6. pants

6. pants

Pilnīgs noraidījums

1.
     
  Ja tam ir svarīgi iemesli, kāda komiteja vai vismaz četrdesmit deputāti var iesniegt priekšlikumu noraidīt budžeta projektu kopumā. Šis priekšlikums ir pieņemams, ja tas ir iesniegts kopā ar rakstisku pamatojumu un Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Noraidījuma iemesli nedrīkst būt pretrunīgi.

2.
     
  Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par šādu priekšlikumu, pirms par to balso plenārsēdē.

Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un divām trešdaļām nodoto balsu. Ja priekšlikumu pieņem, budžeta projektu kopumā nodod atpakaļ Padomei.

svītrots

---

(1)  
  Saskaņā ar 2008. gada 11. un 12. decembra Eiropadomes secinājumiem.

(2)  
  Sk. V pielikumu.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2009. gada 24. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/111

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisElektronisko komunikāciju tīkli un pakalpojumi ***III

P7_TA(2009)0068

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 285 E/17

(Koplēmuma procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2007)0697),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2008)0724),

ņemot vērā Parlamenta nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju (3),

ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem kopējā nostājā (COM(2009)0420),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 5. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0070/2009),

| 1. | Apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

Apstiprina kopīgo dokumentu;

| 2. | Uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

2.

Uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 3. | Uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

Uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 24.9.2008., P6_TA(2008)0449.

(2)  Pieņemtie teksti, 6.5.2009., P6_TA(2009)0361.

(3)  OV C 103 E, 5.5.2009., 1. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/112

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisStatistika par pesticīdiem ***III

P7_TA(2009)0069

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejas apstiprināto kopīgo dokumentu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 285 E/18

(Koplēmuma procedūra: trešais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā kopīgo dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0778),

ņemot vērā tā nostāju otrajā lasījumā (2) attiecībā uz Padomes kopējo nostāju (3),

ņemot vērā Komisijas sniegto atzinumu par Parlamenta grozījumiem kopējā nostājā (COM(2009)0486),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 5. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A7-0063/2009),

| 1. | apstiprina kopīgo dokumentu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopīgo dokumentu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 3. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

3.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt, lai to publicētu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo normatīvo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 66 E, 20.3.2009, 98. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 24.4.2009., P6_TA(2009)0318.

(3)  OV C 38 E, 17.2.2009, 1. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/113

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisKopienas finansiāla atbalsta piešķiršana Eiropas komunikāciju tīklu jomā (kodifikācija) ***I

P7_TA(2009)0070

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (kodificēta versija) (COM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

2010/C 285 E/19

(Koplēmuma procedūra – kodifikācija)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (COM(2009)0113) Eiropas Parlamentam un Padomei,

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 156. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C7-0039/2009),

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

ņemot vērā Reglamenta 86. un 55. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0057/2009),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo tiesību aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu, kurš pielāgots Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumiem;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/114

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisMakrofinansiālā palīdzība Gruzijai *

P7_TA(2009)0071

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai (COM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

2010/C 285 E/20

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0523),

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0269/2009),

ņemot vērā ziņojumu, ko 2009. septembrī sagatavoja neatkarīga starptautiska izmeklēšanas misija par konfliktu Gruzijā (Tagliavini ziņojums),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0060/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/115

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisMakrofinansiālā palīdzība Armēnijai *

P7_TA(2009)0072

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Armēnijai (COM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

2010/C 285 E/21

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0531),

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0268/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0059/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/116

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisMakrofinansiālā palīdzība Serbijai *

P7_TA(2009)0073

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Serbijai (COM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

2010/C 285 E/22

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0513),

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0270/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0061/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/117

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisMakrofinansiālā palīdzība Bosnijai un Hercegovinai *

P7_TA(2009)0074

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Bosnijai un Hercegovinai (COM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

2010/C 285 E/23

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0596),

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0278/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0067/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/118

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisKopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma *

P7_TA(2009)0075

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes direktīvas, ar ko groza vairākus noteikumus PVN Direktīvā 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu, projektu (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

2010/C 285 E/24

(Apspriežu procedūra — atkārtota apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes sagatavoto dokumenta projektu (10893/2009),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2007)0677),

ņemot vērā 2008. gada 8. jūlija nostāju (1),

ņemot vērā EK līguma 93. pantu, ar kuru saskaņā Padome ar to vēlreiz ir apspriedusies (C7-0002/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 59. panta 3. punktu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0055/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Padomes priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt priekšlikuma tekstu vai aizstāt to ar citu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt priekšlikuma tekstu vai aizstāt to ar citu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| PADOMES TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts


  8. apsvērums |
| (8) | Bulgārijai un Rumānijai pievienojoties ES, tās drīkstēja piešķirt nodokļa atbrīvojumu maziem uzņēmumiem un turpināt piemērot atbrīvojumu no PVN starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem. Skaidrības un konsekvences labad šie atbrīvojumi būtu jāietver direktīvas tekstā. |

PADOMES TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

8. apsvērums

(8)

Bulgārijai un Rumānijai pievienojoties ES, tās drīkstēja piešķirt nodokļa atbrīvojumu maziem uzņēmumiem un turpināt piemērot atbrīvojumu no PVN starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem. Skaidrības un konsekvences labad šie atbrīvojumi būtu jāietver direktīvas tekstā.

| (8) | Bulgārijai un Rumānijai pievienojoties ES, tās drīkstēja piešķirt nodokļa atbrīvojumu maziem uzņēmumiem un turpināt piemērot atbrīvojumu no PVN starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem. Skaidrības un konsekvences labad šie atbrīvojumi būtu jāietver direktīvas tekstā.
  Minēto atbrīvojumu likumību un nepieciešamībuvajadzētu pārskatīt vismaz reizi divos gados. |
| --- | --- |

(8)

Bulgārijai un Rumānijai pievienojoties ES, tās drīkstēja piešķirt nodokļa atbrīvojumu maziem uzņēmumiem un turpināt piemērot atbrīvojumu no PVN starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem. Skaidrības un konsekvences labad šie atbrīvojumi būtu jāietver direktīvas tekstā.
  Minēto atbrīvojumu likumību un nepieciešamībuvajadzētu pārskatīt vismaz reizi divos gados.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

9. apsvērums

| (9) | Attiecībā uz atskaitījuma tiesībām pamatnoteikums ir tāds, ka uz šādām tiesībām pretendēt var tikai tad, ja nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus izmanto
  saimnieciskajai darbībai
  . Šis noteikums būtu jāprecizē un jānostiprina, ņemot vērā nekustama īpašuma piegādi un ar to saistītus izdevumus
  , lai garantētu vienādu attieksmi pret nodokļa maksātājiem gadījumos, ja nekustamas preces, ko viņi izmanto saimnieciskajā darbībā, netiek izmantotas tikai un vienīgi minētās darbības izpildei. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz atskaitījuma tiesībām pamatnoteikums ir tāds, ka uz šādām tiesībām pretendēt var tikai tad, ja nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus izmanto
  saimnieciskajai darbībai
  . Šis noteikums būtu jāprecizē un jānostiprina, ņemot vērā nekustama īpašuma piegādi un ar to saistītus izdevumus
  , lai garantētu vienādu attieksmi pret nodokļa maksātājiem gadījumos, ja nekustamas preces, ko viņi izmanto saimnieciskajā darbībā, netiek izmantotas tikai un vienīgi minētās darbības izpildei.

| (9) | Attiecībā uz atskaitījuma tiesībām pamatnoteikums ir tāds, ka šādas tiesības rodas tikai tad, ja nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus izmanto
  tādu darījumu veikšanai, kuri ir pamats nodokļa atskaitījuma tiesību īstenošanai
  . Šis noteikums būtu jāprecizē un jānostiprina attiecībā uz nekustama īpašuma pārdošanu, lai garantētu vienādu attieksmi pret nodokļa maksātājiem gadījumos, ja nekustamas preces, ko viņi izmanto saimnieciskajā darbībā, netiek izmantotas tikai un vienīgi minētās darbības izpildei.
  Tādējādi sākotnējās tiesības uz nodokļa atskaitījumu būtu jāattiecina tikai uz darījumiem, pamatojoties uz kuriem brīdī, kad jāiekasē nodoklis, rodas tiesības uz nodokļa atskaitījumu. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz atskaitījuma tiesībām pamatnoteikums ir tāds, ka šādas tiesības rodas tikai tad, ja nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus izmanto
  tādu darījumu veikšanai, kuri ir pamats nodokļa atskaitījuma tiesību īstenošanai
  . Šis noteikums būtu jāprecizē un jānostiprina attiecībā uz nekustama īpašuma pārdošanu, lai garantētu vienādu attieksmi pret nodokļa maksātājiem gadījumos, ja nekustamas preces, ko viņi izmanto saimnieciskajā darbībā, netiek izmantotas tikai un vienīgi minētās darbības izpildei.
  Tādējādi sākotnējās tiesības uz nodokļa atskaitījumu būtu jāattiecina tikai uz darījumiem, pamatojoties uz kuriem brīdī, kad jāiekasē nodoklis, rodas tiesības uz nodokļa atskaitījumu.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

10. apsvērums

| (10) | Lai gan
  nekustami īpašumi un ar tiem saistīti izdevumi atspoguļo visraksturīgākos gadījumus, kad vajadzīga noteikuma precizēšana un nostiprināšana, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un saimnieciskās darbības ilgumu, un to, ka ļoti bieži šāds īpašums tiek lietots dažādi,
  tomēr ir piemēroti saskaņā ar subsidiaritātes principu pilnvarot dalībvalstis piemērot tādu pašu noteikumu šādām kustamām precēm, kam piemīt ilgstoša vērtība un kas veido daļu no saimnieciskās darbības aktīviem
  . |
| --- | --- |

(10)

Lai gan
  nekustami īpašumi un ar tiem saistīti izdevumi atspoguļo visraksturīgākos gadījumus, kad vajadzīga noteikuma precizēšana un nostiprināšana, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un saimnieciskās darbības ilgumu, un to, ka ļoti bieži šāds īpašums tiek lietots dažādi,
  tomēr ir piemēroti saskaņā ar subsidiaritātes principu pilnvarot dalībvalstis piemērot tādu pašu noteikumu šādām kustamām precēm, kam piemīt ilgstoša vērtība un kas veido daļu no saimnieciskās darbības aktīviem
  .

| (10) | Tā kā
  nekustami īpašumi un ar tiem saistīti izdevumi atspoguļo visraksturīgākos gadījumus, kad vajadzīga noteikuma precizēšana un nostiprināšana, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un saimnieciskās darbības ilgumu, un to, ka ļoti bieži šāds īpašums tiek izmantots dažādi,
  sākotnējās tiesības uz nodokļa atskaitījumu būtu jāpiemēro nekustamajam īpašumam, kas pārdots nodokļu maksātājam, un ar to saistītiem svarīgiem pakalpojumiem, kurus, ņemot vērā to ekonomisko vērtību, var pielīdzināt nekustamā īpašuma iegādei
  .
  Turpretī no šā noteikuma darbības jomas būtu jāizslēdz nelieli, saimnieciski nenozīmīgi remontdarbi vai uzlabojumi. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā
  nekustami īpašumi un ar tiem saistīti izdevumi atspoguļo visraksturīgākos gadījumus, kad vajadzīga noteikuma precizēšana un nostiprināšana, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un saimnieciskās darbības ilgumu, un to, ka ļoti bieži šāds īpašums tiek izmantots dažādi,
  sākotnējās tiesības uz nodokļa atskaitījumu būtu jāpiemēro nekustamajam īpašumam, kas pārdots nodokļu maksātājam, un ar to saistītiem svarīgiem pakalpojumiem, kurus, ņemot vērā to ekonomisko vērtību, var pielīdzināt nekustamā īpašuma iegādei
  .
  Turpretī no šā noteikuma darbības jomas būtu jāizslēdz nelieli, saimnieciski nenozīmīgi remontdarbi vai uzlabojumi.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

11. apsvērums

| (11) | Lai nodrošinātu nodokļa maksātājiem taisnīgu atskaitīšanas sistēmu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, būtu jānodrošina korekciju sistēma saskaņā ar pārējiem noteikumiem par atskaitījumu korekciju, kur būtu ņemtas vērā izmaiņas minētā īpašuma lietojumu saimnieciskajai darbībai un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu nodokļa maksātājiem taisnīgu atskaitīšanas sistēmu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, būtu jānodrošina korekciju sistēma saskaņā ar pārējiem noteikumiem par atskaitījumu korekciju, kur būtu ņemtas vērā izmaiņas minētā īpašuma lietojumu saimnieciskajai darbībai un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām.

| (11) | Lai nodrošinātu nodokļa maksātājiem taisnīgu atskaitīšanas sistēmu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, saskaņā ar noteikumiem par atskaitījumu korekciju būtu jānodrošina izlīdzināšanas sistēma, kurā ņemtu vērā izmaiņas, kas saistītas ar minētā īpašuma lietojumu saimnieciskās darbības vajadzībām un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām
  un kas konstatētas laika posmā, kurš atbilst pašreizējam izlīdzināšanas periodam attiecībā uz nekustamo īpašumu, kas iegādāts kā ražošanas līdzekļi
  . |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu nodokļa maksātājiem taisnīgu atskaitīšanas sistēmu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, saskaņā ar noteikumiem par atskaitījumu korekciju būtu jānodrošina izlīdzināšanas sistēma, kurā ņemtu vērā izmaiņas, kas saistītas ar minētā īpašuma lietojumu saimnieciskās darbības vajadzībām un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām
  un kas konstatētas laika posmā, kurš atbilst pašreizējam izlīdzināšanas periodam attiecībā uz nekustamo īpašumu, kas iegādāts kā ražošanas līdzekļi
  .

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 12. punkts

Direktīva 2006/112/EK

168.a pants – 1. punkts

1.   Ja nekustamais īpašums ir daļa no nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības aktīviem un nodokļa maksātājs to izmanto gan saimnieciskās darbības vajadzībām un saviem vai darbinieku privātiem mērķiem, vai, plašākā nozīmē, citiem mērķiem nekā saimnieciskās darbības vajadzībām,
  tad PVN, ko uzliek izdevumiem saistībā ar šādu nekustamo īpašumu, ir atskaitāms saskaņā ar 167., 168., 169. un 173. pantā izklāstītajiem principiem un tikai proporcionāli īpašuma izmantojumam nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības vajadzībām
  .

Atkāpjoties no 26. panta, pirmajā daļā minētās nekustamā īpašuma lietojuma daļas izmaiņas
  atbilstīgi 184.-192. pantā paredzētajiem nosacījumiem ņem vērā
  tādā veidā, kā tos piemēro attiecīgajā dalībvalstī
  .

1.   Ja nekustamais īpašums ir daļa no nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības aktīviem un nodokļa maksātājs to izmanto gan saimnieciskās darbības vajadzībām un saviem vai darbinieku privātiem mērķiem, vai, plašākā nozīmē, citiem mērķiem, nevis saimnieciskās darbības vajadzībām,
  nodokļa atskaitījuma tiesības, kas rodas brīdī, kad nodoklis jāiekasē, sākotnēji piemēro tikai tai īpašuma daļai, ko izmanto darījumos, kuri nodrošina saimniecisko darbību un no kuriem izriet tiesības uz nodokļa atskaitījumu
  .

Atkāpjoties no 26. panta, izmaiņas pirmajā daļā minētā nekustamā īpašuma lietojuma daļā jāņem vērā
  saskaņā ar 187., 188., 190. un 192. panta nosacījumiem, lai pielāgotu nodokļa atskaitījuma tiesību sākotnējo īstenošanu
  .

Otrajā daļā minētās izmaiņas ņem vērā dalībvalsts noteiktā laika periodā atbilstoši 187. panta 1. punktam attiecībā uz nekustamo īpašumu, kas iegādāts kā ražošanas līdzekļi.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1. pants – 12. punkts

Direktīva 2006/112/EK

168.a pants – 2. punkts

2.
     
  Dalībvalstis 1. punktu var piemērot arī sakarā ar PVN izdevumiem, kas saistīti ar citām precēm, kas pieder pie saimnieciskās darbības aktīviem, saskaņā ar saviem norādījumiem.

svītrots

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums – grozījumu akts

1.a pants (jauns)

1.a pants

Novērtēšana

Komisija novērtē, cik lielā mērā būtu lietderīgi ļaut dalībvalstīm piemērot Direktīvas 2006/112/EK 168.a panta 1. punkta noteikumus un 184. līdz 192. pantā ietvertos vispārējos izlīdzināšanas noteikumus kustamām precēm, kas ir ilglietojamas un veido saimniecisko aktīvu daļu. Ikviena šajā sakarībā iesniegta likumdošanas priekšlikuma mērķim ir jābūt saskaņot piemērojamos noteikumus, lai pēc iespējas sekmīgāk novērstu faktorus, kuri varētu kropļot konkurenci, tādējādi nodrošinot pienācīgu iekšējā tirgus darbību. Šādam likumdošanas priekšlikumam jāpievieno neatkarīgs ietekmes novērtējums, kurā ņemti vērā negatīvie un pozitīvie faktori.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0319.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/121 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/121

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisOSPAR konvencijas II un III pielikuma grozījumi *

P7_TA(2009)0076

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to grozījumu apstiprināšanu Eiropas Kopienas vārdā, kuri attiecībā uz oglekļa dioksīda plūsmu noglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos izdarīti Konvencijas par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību (OSPAR konvencija) II un III pielikumā (COM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

2010/C 285 E/25

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2009)0236),

ņemot vērā EK līguma 175. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0019/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 90. panta 8. punktu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0051/2009),

| 1. | apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un konvencijas II un III pielikuma grozīšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam un konvencijas II un III pielikuma grozīšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Apvienotās Karalistes, Beļģijas, Dānijas, Francijas, Īrijas, Īslandes, Luksemburgas, Nīderlandes, Norvēģijas, Portugāles, Somijas, Spānijas, Šveices, Vācijas un Zviedrijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Apvienotās Karalistes, Beļģijas, Dānijas, Francijas, Īrijas, Īslandes, Luksemburgas, Nīderlandes, Norvēģijas, Portugāles, Somijas, Spānijas, Šveices, Vācijas un Zviedrijas valdībām un parlamentiem.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Priekšlikums Padomes lēmumam


  4.a apsvērums (jauns) |
| | (4a) | Kopiena nesen ir pieņēmusi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (1); saskaņā ar minēto direktīvu oglekļa dioksīda ģeoloģiskā noglabāšana būtu jāveic, ja tā saņemtu privātu, valsts un Kopienas atbalstu un būtu pierādīts, ka tas ir videi drošs noglabāšanas veids; tas pastāvīgi būtu jāpārbauda, ņemot vērā vides un drošuma apsvērumus, un tas nekādā gadījumā nedrīkstētu veicināt fosilā kurināmā izmantošanu. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Priekšlikums Padomes lēmumam

4.a apsvērums (jauns)

(4a)

Kopiena nesen ir pieņēmusi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu (1); saskaņā ar minēto direktīvu oglekļa dioksīda ģeoloģiskā noglabāšana būtu jāveic, ja tā saņemtu privātu, valsts un Kopienas atbalstu un būtu pierādīts, ka tas ir videi drošs noglabāšanas veids; tas pastāvīgi būtu jāpārbauda, ņemot vērā vides un drošuma apsvērumus, un tas nekādā gadījumā nedrīkstētu veicināt fosilā kurināmā izmantošanu.

Grozījums Nr. 2

Priekšlikums Padomes lēmumam

4.b apsvērums (jauns)

| (4b) | Kopienas un dalībvalstu dalītā kompetence un princips par vienotu Kopienas starptautisko pārstāvību ļauj Kopienai un tās dalībvalstīm, kas ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses, vienlaicīgi deponēt dokumentus grozījumu apstiprināšanai; |
| --- | --- |

(4b)

Kopienas un dalībvalstu dalītā kompetence un princips par vienotu Kopienas starptautisko pārstāvību ļauj Kopienai un tās dalībvalstīm, kas ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses, vienlaicīgi deponēt dokumentus grozījumu apstiprināšanai;

Grozījums Nr. 3

Priekšlikums Padomes lēmumam

2. pants - 1.a punkts (jauns)

Dalībvalstis, kas ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses, cenšas veikt nepieciešamos pasākumus, lai pēc iespējas līdz 2010. gada 1. jūnijam deponētu savus ratificēšanas vai apstiprināšanas dokumentus vienlaikus ar Eiropas Kopienas un citu dalībvalstu dokumentiem.

---

(1)  
  OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/123

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisNolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu (grozījumi Lēmumā 2006/326/EK) *

P7_TA(2009)0077

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/326/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu 5. panta 2. punktu (COM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

2010/C 285 E/26

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0100),

ņemot vērā EK līguma 61. panta c) apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0108/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0058/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/124

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisEK un Dānijas nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (grozījumi Lēmumā 2006/325/EK) *

P7_TA(2009)0078

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktu (COM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

2010/C 285 E/27

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0101),

ņemot vērā EK līguma 61. panta c) apakšpunktu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0109/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0056/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/125

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisGrenlandes melnā paltusa resursu atjaunošanas plāns *

P7_TA(2009)0079

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2115/2005, ar ko izveido Grenlandes melnā paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas darbības jomā (COM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

2010/C 285 E/28

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0127),

ņemot vērā EK līguma 37. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0006/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0046/2009),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/126

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisEiropas Kopienas nolīgums par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu *

P7_TA(2009)0080

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka noslēdz Eiropas Kopienas nolīgumu par Eiropas Kopienas pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kura grozīta ar Viļņas 1999. gada 3. jūnija protokolu (COM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

2010/C 285 E/29

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (COM(2009)0441),

ņemot vērā EK līguma 71. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ar kuru saskaņā Padome ar to ir apspriedusies (C7-0164/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 90. panta 8. punktu,

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0053/2009),

| 1. | apstiprina nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma noslēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/127

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisProtokols par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem *

P7_TA(2009)0081

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru paraksta Eiropas Kopienas protokolu par uzturēšanas pienākumiem piemērojamiem tiesību aktiem (COM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

2010/C 285 E/30

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0081),

ņemot vērā EK līguma 61. panta c) apakšpunktu un 300. panta 2. punktu,

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0101/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 90. panta 8. punktu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0062/2009),

| 1. | apstiprina protokola noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina protokola noslēgšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/128

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisPielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa ***I

P7_TA(2009)0083

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko dažus tiesību aktus, kuriem piemēro EK līguma 251. pantā minēto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru. Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — piektā daļa (COM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

2010/C 285 E/31

(Koplēmuma procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0142),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija Parlamentam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0047/2009),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par tiesību aktu saskaņošanu ar jauno Komitoloģijas lēmumu (1),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7–0036/2009),

| 1. | Noraida Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

Noraida Komisijas priekšlikumu;

| 2. | Prasa Komisijai iesniegt jaunu priekšlikumu, ņemot vērā Lisabonas līguma noteikumus, it īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, un Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju; |
| --- | --- |

2.

Prasa Komisijai iesniegt jaunu priekšlikumu, ņemot vērā Lisabonas līguma noteikumus, it īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, un Parlamenta 2008. gada 23. septembra rezolūciju;

| 3. | Aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par acquis communautaire pielāgošanu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam; |
| --- | --- |

3.

Aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par acquis communautaire pielāgošanu Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam;

| 4. | Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0424.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/129

---

Otrdiena, 2009. gada 24. novembrisInformācijas tehnoloģiju izmantošana muitas vajadzībām *

P7_TA(2009)0084

Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Francijas Republikas iniciatīvu par to, lai pieņemtu Padomes Lēmumu par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

2010/C 285 E/32

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Francijas Republikas iniciatīvu (17483/2008),

ņemot vērā ES līguma 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0037/2009),

ņemot vērā Reglamenta 100. pantu un 55. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0052/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Francijas Republikas iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Francijas Republikas iniciatīvu;

| 2. | aicina Padomi atbilstīgi grozīt savu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi atbilstīgi grozīt savu tekstu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Francijas Republikas iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Francijas Republikas iniciatīvu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Francijas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Francijas Republikas valdībai.

| FRANCIJAS REPUBLIKAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Francijas Republikas iniciatīva


  3. apsvērums |
| (3) | Ir jānostiprina muitas pārvalžu sadarbība, paredzot procedūras, kas ļautu muitas pārvaldēm kopīgi darboties un apmainīties ar personas datiem vai cita veida datiem par nelikumīgas tirdzniecības darbībām, izmantojot jaunu informācijas apstrādes un pārraides tehnoloģiju
  atbilstīgi noteikumiem Eiropas Padomes Konvencijā par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi, kas pieņemta Strasbūrā 1981. gada 28. janvārī
  , un
  principiem
  Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā R(87) 15, ar ko paredz reglamentēt personas datu izmantošanu policijas jomā. |

FRANCIJAS REPUBLIKAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Francijas Republikas iniciatīva

3. apsvērums

(3)

Ir jānostiprina muitas pārvalžu sadarbība, paredzot procedūras, kas ļautu muitas pārvaldēm kopīgi darboties un apmainīties ar personas datiem vai cita veida datiem par nelikumīgas tirdzniecības darbībām, izmantojot jaunu informācijas apstrādes un pārraides tehnoloģiju
  atbilstīgi noteikumiem Eiropas Padomes Konvencijā par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi, kas pieņemta Strasbūrā 1981. gada 28. janvārī
  , un
  principiem
  Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā R(87) 15, ar ko paredz reglamentēt personas datu izmantošanu policijas jomā.

| (3) | Ir jānostiprina muitas pārvalžu sadarbība, paredzot procedūras, kas ļautu muitas pārvaldēm kopīgi darboties un apmainīties ar personas datiem vai cita veida datiem par nelikumīgas tirdzniecības darbībām, izmantojot jaunu informācijas apstrādes un pārraides tehnoloģiju
  , ņemot vērā noteikumus Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumā 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās

   (1), un
  principus, kas ietverti
  Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā R(87) 15, ar ko paredz reglamentēt personas datu izmantošanu policijas jomā. |
| --- | --- |

(3)

Ir jānostiprina muitas pārvalžu sadarbība, paredzot procedūras, kas ļautu muitas pārvaldēm kopīgi darboties un apmainīties ar personas datiem vai cita veida datiem par nelikumīgas tirdzniecības darbībām, izmantojot jaunu informācijas apstrādes un pārraides tehnoloģiju
  , ņemot vērā noteikumus Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumā 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās

   (1), un
  principus, kas ietverti
  Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā R(87) 15, ar ko paredz reglamentēt personas datu izmantošanu policijas jomā.

Grozījums Nr. 2

Francijas Republikas iniciatīva

4. apsvērums

| (4) | Turklāt ir jānodrošina lielāka papildināmība ar pasākumiem, kas veikti attiecībā uz Eiropas Policijas biroja (Eiropola) un Eiropas Tiesiskās sadarbības vienību (Eurojust) sadarbību, lai
  šīs aģentūras varētu piekļūt
  muitas informācijas sistēmas
  datiem
  . |
| --- | --- |

(4)

Turklāt ir jānodrošina lielāka papildināmība ar pasākumiem, kas veikti attiecībā uz Eiropas Policijas biroja (Eiropola) un Eiropas Tiesiskās sadarbības vienību (Eurojust) sadarbību, lai
  šīs aģentūras varētu piekļūt
  muitas informācijas sistēmas
  datiem
  .

| (4) | Turklāt ir jānodrošina lielāka papildināmība ar pasākumiem, kas veikti attiecībā uz Eiropas Policijas biroja (Eiropola) un Eiropas Tiesiskās sadarbības vienību (Eurojust) sadarbību, lai
  pie zināmiem nosacījumiem
  muitas informācijas sistēmas
  datus varētu paziņot šīm aģentūrām
  . |
| --- | --- |

(4)

Turklāt ir jānodrošina lielāka papildināmība ar pasākumiem, kas veikti attiecībā uz Eiropas Policijas biroja (Eiropola) un Eiropas Tiesiskās sadarbības vienību (Eurojust) sadarbību, lai
  pie zināmiem nosacījumiem
  muitas informācijas sistēmas
  datus varētu paziņot šīm aģentūrām
  .

Grozījums Nr. 3

Francijas Republikas iniciatīva

4.a apsvērums (jauns)

| (4a) | Piekļuve muitas informācijas sistēmai lasīšanas režīmā ļautu Eurojust saņemt informāciju, kas nepieciešama, lai ātri gūtu precīzu sākotnējo pārskatu un tādējādi noteiktu un pārvarētu juridiskus šķēršļus un sasniegtu labākus rezultātus lietu ierosināšanas ziņā. Piekļuve muitas lietu identifikācijas datubāzei lasīšanas režīmā ļautu Eurojust saņemt informāciju gan par notiekošu, gan slēgtu izmeklēšanu dažādās dalībvalstīs un līdz ar to uzlabot atbalsta sniegšanu tiesu iestādēm šajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(4a)

Piekļuve muitas informācijas sistēmai lasīšanas režīmā ļautu Eurojust saņemt informāciju, kas nepieciešama, lai ātri gūtu precīzu sākotnējo pārskatu un tādējādi noteiktu un pārvarētu juridiskus šķēršļus un sasniegtu labākus rezultātus lietu ierosināšanas ziņā. Piekļuve muitas lietu identifikācijas datubāzei lasīšanas režīmā ļautu Eurojust saņemt informāciju gan par notiekošu, gan slēgtu izmeklēšanu dažādās dalībvalstīs un līdz ar to uzlabot atbalsta sniegšanu tiesu iestādēm šajās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 4

Francijas Republikas iniciatīva

5.a apsvērums (jauns)

| (5a) | Dalībvalstis atzīst, ka pilnīga piekļuve muitas lietu identifikācijas datubāzei nodrošina priekšrocības attiecībā uz pārrobežu noziedzības apkarošanas koordināciju un stiprināšanu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāapņemas ievadīt datubāzē pēc iespējas pilnīgākus datus. |
| --- | --- |

(5a)

Dalībvalstis atzīst, ka pilnīga piekļuve muitas lietu identifikācijas datubāzei nodrošina priekšrocības attiecībā uz pārrobežu noziedzības apkarošanas koordināciju un stiprināšanu. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāapņemas ievadīt datubāzē pēc iespējas pilnīgākus datus.

Grozījums Nr. 5

Francijas Republikas iniciatīva

5.b apsvērums (jauns)

| (5b) | Nekādā gadījumā nevajadzētu pieļaut, ka trešo valstu iestāžu rīcībā nodod datus, kas iegūti no muitas informācijas sistēmas. |
| --- | --- |

(5b)

Nekādā gadījumā nevajadzētu pieļaut, ka trešo valstu iestāžu rīcībā nodod datus, kas iegūti no muitas informācijas sistēmas.

Grozījums Nr. 6

Francijas Republikas iniciatīva

8. apsvērums

| (8) | Operatīvajai analīzei attiecībā uz dažu tādu personu vai uzņēmumu darbībām,
  līdzekļiem un nodomiem
  , kas neievēro
  vai šķietami neievēro
  valsts tiesību aktus, būtu jāpalīdz muitas dienestiem veikt konkrētajam gadījumam piemērotus pasākumus, lai sasniegtu krāpšanas apkarošanai noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Operatīvajai analīzei attiecībā uz dažu tādu personu vai uzņēmumu darbībām,
  līdzekļiem un nodomiem
  , kas neievēro
  vai šķietami neievēro
  valsts tiesību aktus, būtu jāpalīdz muitas dienestiem veikt konkrētajam gadījumam piemērotus pasākumus, lai sasniegtu krāpšanas apkarošanai noteiktos mērķus.

| (8) | Lai īpašos gadījumos muitas iestādes varētu īstenot pasākumus, kas būtu piemēroti, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti attiecībā uz cīņu pret krāpšanu, būtu lietderīgi veikt operatīvo analīzi par dažu tādu personu vai uzņēmumu darbību, kas neievēro valsts tiesību aktus
  , un par līdzekļiem, ko tie izmanto vai ir izmantojuši, lai īsā laika posmā izdarītu šajā lēmumā minētos pārkāpumus, vai kas ir ļāvuši šādus pārkāpumus izdarīt
  . |
| --- | --- |

(8)

Lai īpašos gadījumos muitas iestādes varētu īstenot pasākumus, kas būtu piemēroti, lai sasniegtu mērķus, kas noteikti attiecībā uz cīņu pret krāpšanu, būtu lietderīgi veikt operatīvo analīzi par dažu tādu personu vai uzņēmumu darbību, kas neievēro valsts tiesību aktus
  , un par līdzekļiem, ko tie izmanto vai ir izmantojuši, lai īsā laika posmā izdarītu šajā lēmumā minētos pārkāpumus, vai kas ir ļāvuši šādus pārkāpumus izdarīt
  .

Grozījums Nr. 7

Francijas Republikas iniciatīva

9.a apsvērums (jauns)

| (9a) | Šim lēmumam nevajadzētu kavēt dalībvalstis piemērot to konstitucionālos noteikumus par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem. |
| --- | --- |

(9a)

Šim lēmumam nevajadzētu kavēt dalībvalstis piemērot to konstitucionālos noteikumus par publisku piekļuvi oficiāliem dokumentiem.

Grozījums Nr. 8

Francijas Republikas iniciatīva

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| a) | preču apriti, uz ko attiecas aizliegumi, ierobežojumi vai kontrole, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma
  36. un 223. pantu
  ; |
| --- | --- |

a)

preču apriti, uz ko attiecas aizliegumi, ierobežojumi vai kontrole, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma
  36. un 223. pantu
  ;

| a) | preču apriti, uz ko attiecas aizliegumi, ierobežojumi vai kontrole, jo īpaši saskaņā ar EK līguma
  30. un 296. pantu
  ; |
| --- | --- |

a)

preču apriti, uz ko attiecas aizliegumi, ierobežojumi vai kontrole, jo īpaši saskaņā ar EK līguma
  30. un 296. pantu
  ;

Grozījums Nr. 9

Francijas Republikas iniciatīva

2. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| aa) | skaidras naudas plūsmas kontroles pasākumiem dalībvalstīs, ja šos pasākumus īsteno saskaņā ar EK līguma 58. pantu; |
| --- | --- |

aa)

skaidras naudas plūsmas kontroles pasākumiem dalībvalstīs, ja šos pasākumus īsteno saskaņā ar EK līguma 58. pantu;

Grozījums Nr. 10

Francijas Republikas iniciatīva

2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – i daļa

| i) | kādas dalībvalsts normatīvos vai administratīvos aktus, kuru piemērošana pilnīgi vai daļēji ir šīs dalībvalsts muitas pārvaldes kompetencē attiecībā uz preču pārrobežu apriti, kurām piemēro aizliegumus, ierobežojumus vai kontroli, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma
  36. un 223. pantu
  , kā arī attiecībā uz nesaskaņotiem akcīzes nodokļiem; |
| --- | --- |

i)

kādas dalībvalsts normatīvos vai administratīvos aktus, kuru piemērošana pilnīgi vai daļēji ir šīs dalībvalsts muitas pārvaldes kompetencē attiecībā uz preču pārrobežu apriti, kurām piemēro aizliegumus, ierobežojumus vai kontroli, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma
  36. un 223. pantu
  , kā arī attiecībā uz nesaskaņotiem akcīzes nodokļiem;

| i) | kādas dalībvalsts normatīvos vai administratīvos aktus, kuru piemērošana pilnīgi vai daļēji ir šīs dalībvalsts muitas pārvaldes kompetencē attiecībā uz preču pārrobežu apriti, kurām piemēro aizliegumus, ierobežojumus vai kontroli, jo īpaši saskaņā ar EK līguma
  30. un 296. pantu
  , kā arī attiecībā uz nesaskaņotiem akcīzes nodokļiem; |
| --- | --- |

i)

kādas dalībvalsts normatīvos vai administratīvos aktus, kuru piemērošana pilnīgi vai daļēji ir šīs dalībvalsts muitas pārvaldes kompetencē attiecībā uz preču pārrobežu apriti, kurām piemēro aizliegumus, ierobežojumus vai kontroli, jo īpaši saskaņā ar EK līguma
  30. un 296. pantu
  , kā arī attiecībā uz nesaskaņotiem akcīzes nodokļiem;

Grozījums Nr. 11

Francijas Republikas iniciatīva

2. pants – 2. punkts

| 2) | “personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu personu; |
| --- | --- |

2)

“personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu personu;

| 2) | “personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu
  fizisku
  personu
  (datu subjektu). Identificējama fiziska persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši pēc identifikācijas numura vai viena vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei
  ; |
| --- | --- |

2)

“personas dati” ir jebkura informācija par identificētu vai identificējamu
  fizisku
  personu
  (datu subjektu). Identificējama fiziska persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši pēc identifikācijas numura vai viena vai vairākiem faktoriem, kas ir raksturīgi tās fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei
  ;

Grozījums Nr. 13

Francijas Republikas iniciatīva

3. pants – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| ga) | skaidras naudas aizturēšana, atsavināšana vai konfiskācija. |
| --- | --- |

ga)

skaidras naudas aizturēšana, atsavināšana vai konfiskācija.

Grozījums Nr. 14

Francijas Republikas iniciatīva

4. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| a) | uzvārds
  , pirmslaulības uzvārds, vārdi
  , iepriekšējie uzvārdi
  un pieņemtie vārdi; |
| --- | --- |

a)

uzvārds
  , pirmslaulības uzvārds, vārdi
  , iepriekšējie uzvārdi
  un pieņemtie vārdi;

| a) | uzvārdi
  , pirmslaulības uzvārds, vārdi un pieņemtie vārdi; |
| --- | --- |

a)

uzvārdi
  , pirmslaulības uzvārds, vārdi un pieņemtie vārdi;

Grozījums Nr. 15

Francijas Republikas iniciatīva

4. pants – 4. punkts – ievaddaļa

4.   Attiecībā uz
  3. panta g) punktā paredzēto kategoriju sistēmā
  iekļaujamie
  personas dati
  ir
  tikai šādi:

4.   Attiecībā uz
  3. panta 1. punkta g) un ga) apakšpunktā paredzētajām kategorijām sistēmā
  jāievada
  tikai šādi personas dati:

Grozījums Nr. 16

Francijas Republikas iniciatīva

4. pants – 5. punkts

5.   Nekādā gadījumā
  neiekļauj
  personas datus, kas minēti
  6. panta pirmajā teikumā Eiropas Padomes Konvencijā par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi, kas pieņemta Strasbūrā 1981. gada 28. janvārī, turpmāk “1981. gada Strasbūras konvencija”
  .

5.   Nekādā gadījumā
  neievada
  personas datus, kas minēti
  Pamatlēmuma 2008/977/TI 6. pantā
  .

Grozījums Nr. 17

Francijas Republikas iniciatīva

5. pants – 1. punkts

1.   Datus attiecībā uz
  3. pantā
  minētajām kategorijām
  iekļauj
  muitas informācijas sistēmā vienīgi konstatēšanas un ziņošanas, slepenas uzraudzības, īpašas kontroles un operatīvās analīzes vajadzībām.

1.   Datus attiecībā uz
  3. panta 1. punkta a)–g) apakšpunktā
  minētajām kategorijām
  ievada
  muitas informācijas sistēmā vienīgi novērošanas un ziņošanas, slepenas uzraudzības, īpašas kontroles
  un stratēģiskas vai operatīvas analīzes vajadzībām.

Grozījums Nr. 18

Francijas Republikas iniciatīva

5. pants – 1.a punkts (jauns)

1.a
     
  Datus attiecībā uz 3. panta 1. punkta ga) apakšpunktā minētajām kategorijām ievada muitas informācijas sistēmā vienīgi stratēģiskas vai operatīvas analīzes vajadzībām.

Grozījums Nr. 19

Francijas Republikas iniciatīva

5. pants – 2. punkts

2.   Šā panta 1. punktā izklāstīto darbību mērķiem, kas ir konstatēšana un ziņošana, slepena uzraudzība, īpaša kontrole vai operatīvā analīze, personas datus, kas minēti 3. panta kategorijās, drīkst
  iekļaut
  muitas informācijas sistēmā tikai tad, ja, īpaši pamatojoties uz iepriekšējām nelikumīgām darbībām, ir faktiskas norādes, kas liecina, ka attiecīgā persona ir izdarījusi, izdara vai izdarīs smagus valsts tiesību aktu pārkāpumus.

2.   Šā panta 1. punktā izklāstīto darbību mērķiem, kas ir novērošana un ziņošana, slepena uzraudzība, īpaša kontrole
  un stratēģiska
  vai operatīva analīze, 3. panta
  1. punktā (izņemot e) apakšpunktu) minēto kategoriju personas datus drīkst
  ievadīt
  muitas informācijas sistēmā tikai tad, ja, īpaši pamatojoties uz iepriekšējām nelikumīgām darbībām, ir
  faktiskas
  norādes
  vai pamatoti iemesli
  , kas liecina, ka attiecīgā persona ir izdarījusi, izdara vai izdarīs smagus valsts tiesību aktu pārkāpumus.

Grozījums Nr. 20

Francijas Republikas iniciatīva

6. pants – 1. punkts – iv apakšpunkts

| iv) | personas, kas ir kopā ar attiecīgo personu, vai personas attiecīgajā transportlīdzeklī; |
| --- | --- |

iv)

personas, kas ir kopā ar attiecīgo personu, vai personas attiecīgajā transportlīdzeklī;

svītrots

Grozījums Nr. 21

Francijas Republikas iniciatīva

7. pants – 2. punkts

2.   Katra dalībvalsts nosūta visām pārējām dalībvalstīm un komitejai, kas minēta 23. pantā, saskaņā ar šā panta 1. punktu izraudzīto kompetento iestāžu sarakstu, kurām ir atļauts tieši piekļūt muitas informācijas sistēmas datiem, attiecībā uz katru iestādi
  norādot
  , kuriem datiem tai var būt piekļuve un kādiem nolūkiem.

2.   Katra dalībvalsts nosūta visām pārējām dalībvalstīm un komitejai, kas minēta 23. pantā, saskaņā ar šā panta 1. punktu izraudzīto kompetento iestāžu sarakstu, kurām ir atļauts tieši piekļūt muitas informācijas sistēmas datiem.

  Par jebkuru šajā sarakstā izdarītu grozījumu paziņo arī pārējām dalībvalstīm un 23. pantā minētajai komitejai. Minētajā sarakstā
  attiecībā uz katru iestādi
  norāda
  , kuriem datiem tai var būt piekļuve un kādiem nolūkiem.
  Ikviena dalībvalsts nodrošina šā saraksta un visu tā grozījumu publicēšanu.

Grozījums Nr. 22

Francijas Republikas iniciatīva

7. pants – 3. punkts

3.
     
  Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, dalībvalstis ar vienprātīgu vienošanos var atļaut starptautiskām vai reģionālām organizācijām piekļuvi muitas informācijas sistēmai. Minēto vienošanos izstrādā Padomes lēmuma veidā. Pieņemot minēto lēmumu, dalībvalstis ņem vērā visus spēkā esošus divpusējus nolīgumus, kā arī 25. pantā minētās apvienotās uzraudzības iestādes atzinumus par datu aizsardzības pasākumu piemērotību.

svītrots

Grozījums Nr. 23

Francijas Republikas iniciatīva

8. pants – 1. punkts

1.   Dalībvalstis var izmantot muitas informācijas sistēmas datus vienīgi tam, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā.
  Tomēr ar tās dalībvalsts iepriekšēju atļauju, kas attiecīgos datus ievadījusi sistēmā, un ievērojot tās paredzētos nosacījumus, dalībvalstis var izmantot tos administratīviem un citiem mērķiem. Šāds cits izmantojums saskan ar tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām dalībvalstī, kura vēlas datus izmantot, un tam būtu jāņem vērā 5.5. princips Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā, ar ko paredz reglamentēt personas datu izmantošanu policijas jomā, turpmāk “Ieteikums R (87) 15”.

1.   Dalībvalstis
  , Eiropols un Eurojust
  var izmantot muitas informācijas sistēmas datus vienīgi tam, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 24

Francijas Republikas iniciatīva

8. pants – 2. punkts

2.   Neskarot šā panta
  1. un 4. punktu, 7. panta 3. punktu
  un 11. un 12. pantu, katrā dalībvalstī muitas informācijas sistēmas datus var izmantot tikai attiecīgās dalībvalsts izraudzītās valsts iestādes, kuras saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām ir kompetentas rīkoties, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā.

2.   Neskarot 11. un 12. pantu, katrā dalībvalstī muitas informācijas sistēmas datus var izmantot tikai attiecīgās dalībvalsts izraudzītās valsts iestādes, kuras saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām ir kompetentas rīkoties, lai sasniegtu mērķi, kas paredzēts 1. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 25

Francijas Republikas iniciatīva

8. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

Par jebkuru šajā sarakstā izdarītu grozījumu paziņo arī pārējām dalībvalstīm un 23. pantā minētajai komitejai. Ikviena dalībvalsts nodrošina šā saraksta un visu tā grozījumu publicēšanu.

Grozījums Nr. 26

Francijas Republikas iniciatīva

8. pants – 4. punkts

4.
     
  Muitas informācijas sistēmas datus, ar iepriekšēju atļauju un ievērojot nosacījumus, ko noteikusi dalībvalsts, kas šos datus ievadījusi sistēmā, var nosūtīt valsts iestādēm, kuras nav saskaņā ar šā panta 2. punktu izraudzītās iestādes, trešām valstīm, kā arī starptautiskām vai reģionālām organizācijām, kuras vēlas tos izmantot. Katra dalībvalsts veic īpašus pasākumus, lai nodrošinātu šo datu drošību, kad tos pārraida vai piegādā dienestiem, kas atrodas ārpus tās teritorijas. Šo pasākumu aprakstu nosūta 25. pantā minētajai apvienotajai uzraudzības iestādei.

svītrots

Grozījums Nr. 27

Francijas Republikas iniciatīva

11. pants

1.
     Ievērojot šā lēmuma IX nodaļu, Eiropas Policijas birojam (Eiropolam) atbilstīgi savām pilnvarām ir tiesības
  piekļūt datiem
  , kas ievadīti muitas informācijas sistēmā saskaņā ar 2., 3., 4., 5. un 6. pantu
  , veikt tajos tiešu meklēšanu un iekļaut minētajā sistēmā datus
  .

Ievērojot šā lēmuma IX nodaļu, Eiropolam atbilstīgi savām pilnvarām ir tiesības
  iesniegt pienācīgi pamatotu pieprasījumu, lai tā skaidri identificētam darbiniekam tiktu nodoti dati
  , kas ievadīti muitas informācijas sistēmā saskaņā ar 2., 3., 4., 5. un 6. pantu.

2.
     
  Ja
  Eiropola
  veiktā meklēšanā konstatē,
  ka
  Muitas informācijas sistēmā ir brīdinājums,
  Eiropols
  par to informē brīdinājuma izdevēju dalībvalsti, izmantojot kanālus,
  kas
  noteikti Padomes Lēmumā [..], ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropola Lēmums).

Datus
  ,
  kas nodoti atbilstoši šā panta iepriekšējai daļai, iznīcina nekavējoties, ja izrādās,
  ka
  tie nav noderīgi Eiropola veiktajā izmeklēšanā, vai saskaņā ar 14. panta noteikumiem. Par datu iznīcināšanu un šādas iznīcināšanas iemesliem Eiropols paziņo kompetentajai iestādei
  ,
  kas šos datus izsniegusi. Kompetentā iestāde reģistrē šo paziņojumu.

3.
     
  Muitas informācija sistēmā iegūtās informācijas izmantošanai ir vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kas datus ievadījusi sistēmā. Ja attiecīgā dalībvalsts atļauj izmantot šādu informāciju, darbības ar šo informāciju reglamentē ar Eiropola Lēmumu. Eiropols var šādu informāciju sniegt trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar tās dalībvalsts piekrišanu, kas datus ievadījusi sistēmā.

4.
     
  Saskaņā ar Eiropola Lēmumu Eiropols var lūgt attiecīgajai dalībvalstij papildu informāciju.

5.
     
  Neskarot 3. un 4. punktu, Eiropols nepievieno muitas informācijas sistēmas daļas, kurām tas var piekļūt, tajās iekļautos datus nepārsūta nevienai datu vākšanas datorsistēmai, kas darbojas Eiropola pakļautībā vai Eiropolā, kā arī neveic nekādu muitas informācijas sistēmas daļu lejupielādi vai citādu kopēšanu.

Tiesības piekļūt muitas informācijas sistēmā ievadītajiem datiem Eiropols nodrošina vienīgi īpaši pilnvarotam Eiropola personālam.

Eiropols ļauj apvienotajai uzraudzības iestādei, kas izveidota ar Eiropola Lēmuma 34. pantu, pārbaudīt Eiropola darbību, tam izmantojot tiesības piekļūt Muitas informācijas sistēmā ievadītiem datiem un veikt tajos meklēšanu.

Grozījums Nr. 28

Francijas Republikas iniciatīva

11. pants – 5.a punkts (jauns)

5.a
     
  Neko šajā pantā neinterpretē kā tādu, kas ietekmē Padomes Lēmuma 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu)

   (2)

  noteikumus par datu aizsardzību un Eiropola darbinieku atbildību par šādu datu neatļautu vai nepareizu apstrādi, vai kā tādu, kas ietekmē saskaņā ar minēto lēmumu izveidotās Apvienotās uzraudzības iestādes pilnvaras.

Grozījums Nr. 29

Francijas Republikas iniciatīva

12. pants – 1. punkts

1.   
  Ievērojot IX nodaļu, Eiropas Tiesiskās sadarbības vienības (Eurojust) valstu locekļiem un viņu asistentiem atbilstīgi savām pilnvarām ir tiesības piekļūt datiem, kas ievadīti muitas informācijas sistēmā saskaņā ar
  2., 3., 4., 5. un 6. pantu
  , un veikt tajos meklēšanu.

1.   Eurojust locekļiem no dalībvalstīm, viņu
  vietniekiem,
  asistentiem un
  īpaši pilnvarotiem darbiniekiem
  atbilstīgi viņu pilnvarām
  un nolūkā nodrošināt uzticēto uzdevumu izpildi
  ir tiesības piekļūt datiem, kas ievadīti muitas informācijas sistēmā saskaņā ar
  1., 3., 4., 5., 6., 15., 16., 17., 18. un 19. pantu
  , kā arī meklēt šos datus.

Grozījums Nr. 30

Francijas Republikas iniciatīva

12. pants – 2. punkts

2.   Ja Eurojust valsts locekļa veiktā meklēšanā konstatē, ka muitas informācijas sistēmā
  ir brīdinājums
  , Eurojust par to informē
  brīdinājuma izdevēju
  dalībvalsti.
  Šādā meklēšanā iegūtu informāciju var sniegt trešām valstīm un trešām struktūrām vienīgi ar brīdinājuma izdevējas dalībvalsts piekrišanu.

2.   Ja Eurojust locekļu, viņu vietnieku, asistentu vai īpaši pilnvarotu darbinieku veiktajā meklēšanā konstatē
  atbilstību starp Eiropola apstrādāto informāciju un
  muitas informācijas sistēmā
  ievadīto informāciju
  , viņš/viņa par to informē dalībvalsti
  , kas veikusi attiecīgo datu ievadi
  .

Grozījums Nr. 31

Francijas Republikas iniciatīva

12. pants – 3. punkts

3.   Neko šajā pantā neinterpretē kā tādu, kas ietekmē Padomes Lēmuma
  2002/187/TI (2002. gada 28. februāris), ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem
  , noteikumus par datu aizsardzību un par Eurojust valstu locekļu
  vai
  viņu asistentu atbildību par šādu datu neatļautu vai nepareizu apstrādi, vai kā tādu, kas ietekmē saskaņā ar minēto lēmumu izveidotās apvienotās uzraudzības iestādes pilnvaras.

3.   Neko šajā pantā neinterpretē kā tādu, kas ietekmē Padomes Lēmuma
  2009/426/TI
  (
  2008. gada 16. decembris) par Eurojust stiprināšanu

   (3) noteikumus par datu aizsardzību un Eurojust locekļu
  ,
  viņu
  vietnieku
  , asistentu
  un īpaši pilnvarotu darbinieku
  atbildību par šādu datu neatļautu vai nepareizu apstrādi, vai kā tādu, kas ietekmē saskaņā ar minēto lēmumu izveidotās Apvienotās uzraudzības iestādes pilnvaras.

Grozījums Nr. 32

Francijas Republikas iniciatīva

12. pants – 4. punkts

4.   Muitas informācijas sistēmas daļas, kam valstu locekļi
  vai
  viņu asistenti var piekļūt, nevar pievienot datorsistēmai, kuras mērķis ir vākt un apstrādāt personas datus un kas darbojas pašā Eurojust vai tā pakļautībā, un pirmajās minētajās sistēmās esošos datus nevar pārcelt uz otro minēto sistēmu, kā arī neveic nekādu muitas informācijas sistēmas daļu lejupielādi.

4.   Muitas informācijas sistēmas daļas, kam var piekļūt
  Eurojust
  valstu locekļi
  ,
  viņu
  vietnieki
  , asistenti
  vai īpaši pilnvaroti darbinieki
  , nepievieno datorsistēmai, kura paredzēta personas datu vākšanai un apstrādei un kuru izmanto Eurojust vai kura darbojas saistībā ar to, nekādus šajās sistēmās ietvertos datus nenosūta uz šādu datorsistēmu, nedz arī lejupielādē kādu no muitas informācijas sistēmas daļām.

Grozījums Nr. 33

Francijas Republikas iniciatīva

12. pants – 5. punkts

5.   Tiesības piekļūt muitas informācijas sistēmā ievadītajiem datiem nodrošina vienīgi valstu locekļiem
  un
  viņu asistentiem, un šīs tiesības neattiecina uz Eurojust personālu.

5.   Tiesības piekļūt muitas informācijas sistēmā ievadītajiem datiem tiek piešķirtas vienīgi
  Eurojust
  locekļiem
  ,
  viņu
  vietniekiem,
  asistentiem un
  īpaši pilnvarotiem darbiniekiem
  , un šīs tiesības neattiecina uz
  pārējo Eurojust personālu.

Grozījums Nr. 34

Francijas Republikas iniciatīva

13. pants – 1. punkts

1.   Tikai datu sniedzēja dalībvalsts
  vai Eiropols
  ir
  tiesīgi
  grozīt, papildināt, labot vai dzēst datus, kurus
  tie ievadījuši
  muitas informācijas sistēmā.

1.   Tikai datu sniedzēja dalībvalsts ir
  tiesīga
  grozīt, papildināt, labot vai dzēst datus, kurus tā ievadījusi muitas informācijas sistēmā.

Grozījums Nr. 35

Francijas Republikas iniciatīva

13. pants – 2. punkts

2.   Ja datu sniedzēja dalībvalsts
  vai Eiropols
  konstatē vai uzzina, ka dati, kurus
  tie ievadījuši
  , ir faktiski kļūdaini vai ka tie ievadīti vai glabāti pretrunā ar šo lēmumu,
  tie
  pēc vajadzības tos groza, papildina, labo vai dzēš un par to brīdina pārējās dalībvalstis un
  Eiropolu
  .

2.   Ja datu sniedzēja dalībvalsts konstatē vai tai tiek norādīts, ka dati, kurus
  tā ievadījusi
  , ir faktiski kļūdaini vai ka tie
  ievadīti
  vai glabāti pretrunā šim lēmumam,
  tā
  pēc vajadzības tos groza, papildina, labo vai dzēš un par to attiecīgi brīdina pārējās dalībvalstis
  un Eurojust
  .

Grozījums Nr. 36

Francijas Republikas iniciatīva

13. pants – 3. punkts

3.   Ja kādai no dalībvalstīm
  vai
  Eiropolam ir pierādījumi, kas liek domāt, ka dati ir faktiski kļūdaini vai ka tie ievadīti vai glabāti Muitas informācijas sistēmā pretrunā ar šo lēmumu, šī dalībvalsts vai Eiropols cik drīz vien iespējams par to brīdina datu sniedzēju dalībvalsti
  vai Eiropolu
  .
  Pēdējā minētā valsts
  pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā tūlīt labo vai dzēš konkrēto datu daļu. Datu sniedzēja dalībvalsts
  vai Eiropols
  brīdina pārējās dalībvalstis un
  Eiropolu
  par jebkuru labojumu un dzēšanu, ko
  tie veikuši
  .

3.   Ja kādai no dalībvalstīm
  ,
  Eiropolam
  vai Eurojust
  ir pierādījumi, kas liek domāt, ka dati ir faktiski neprecīzi vai ka tie ir tikuši ievadīti
  vai glabāti muitas informācijas sistēmā pretrunā šim lēmumam, šī dalībvalsts cik drīz vien iespējams par to brīdina datu sniedzēju dalībvalsti.
  Datu sniedzēja dalībvalsts
  pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā tūlīt labo vai dzēš konkrēto datu daļu. Datu sniedzēja dalībvalsts brīdina pārējās dalībvalstis un
  Eurojust
  par jebkuru labojumu un dzēšanu, ko
  tā veikusi
  .

Grozījums Nr. 37

Francijas Republikas iniciatīva

13. pants – 4. punkts

4.   Ja, ievadot datus muitas informācijas sistēmā, kāda dalībvalsts
  vai Eiropols
  konstatē, ka
  to
  ziņojums saturā vai attiecībā uz ierosināto darbību ir pretrunā kādam iepriekšējam ziņojumam,
  tie
  par to tūlīt brīdina dalībvalsti
  vai Eiropolu
  , kas sniedza iepriekšējo ziņojumu. Tad abas dalībvalstis
  vai dalībvalsts un Eiropols
  mēģina jautājumu atrisināt. Gadījumā, ja nevar panākt vienošanos, pirmo ziņojumu saglabā, bet tās jaunā ziņojuma daļas, kas nav pretrunā ar pirmo ziņojumu,
  iekļauj
  sistēmā.

4.   Ja, ievadot datus muitas informācijas sistēmā, kāda dalībvalsts konstatē, ka
  tās
  ziņojums saturā vai attiecībā uz ierosināto darbību ir pretrunā kādam iepriekšējam ziņojumam,
  tā
  par to tūlīt brīdina dalībvalsti, kas sniedza iepriekšējo ziņojumu. Tad abas dalībvalstis mēģina jautājumu atrisināt. Gadījumā, ja nevar panākt vienošanos, pirmo ziņojumu saglabā, bet tās jaunā ziņojuma daļas, kas nav pretrunā pirmajam ziņojumam,
  ievada
  sistēmā.

Grozījums Nr. 38

Francijas Republikas iniciatīva

13. pants – 5. punkts

5.   Ievērojot šo lēmumu, ja kādā dalībvalstī tiesa vai cita šīs dalībvalsts kompetenta iestāde pieņem galīgo lēmumu grozīt, papildināt, labot vai dzēst datus muitas informācijas sistēmā, dalībvalstis
  un Eiropols abpusēji uzņemas izpildīt šādu lēmumu. Ja šādi lēmumi, kurus pieņēmušas tiesas vai citas kompetentas iestādes, tostarp 22. panta 4. punktā paredzētie lēmumi attiecībā uz labojumu vai dzēšanu, ir pretrunīgi, dalībvalsts
  vai Eiropols
  , kas
  ievadījuši
  konkrētos datus sistēmā, tos izdzēš.

5.   Ievērojot šo lēmumu, ja kādā dalībvalstī tiesa vai cita šīs dalībvalsts kompetenta iestāde pieņem galīgo lēmumu grozīt, papildināt, labot vai dzēst datus muitas informācijas sistēmā, dalībvalstis savstarpēji uzņemas izpildīt šādu lēmumu. Ja šādi lēmumi, kurus pieņēmušas tiesas vai citas kompetentas iestādes, tostarp 22. panta 4. punktā paredzētie lēmumi attiecībā uz labojumu vai dzēšanu, ir pretrunīgi, dalībvalsts, kas
  ievadījusi
  konkrētos datus, tos izdzēš no sistēmas.

Grozījums Nr. 39

Francijas Republikas iniciatīva

14. pants – 1. punkts

1.   Muitas informācijas sistēmā
  iekļautus
  datus glabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kura dēļ tie tika
  iekļauti
  . Vajadzību datus glabāt vismaz reizi gadā pārbauda datu sniedzēja dalībvalsts
  vai Eiropols, ja datus iekļāvis Eiropols
  .

1.   Muitas informācijas sistēmā
  ievadītus
  datus glabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, ar kādu tie tika
  ievadīti
  . Datu glabāšanas nepieciešamību vismaz reizi gadā pārskata datu sniedzēja dalībvalsts.

Grozījums Nr. 40

Francijas Republikas iniciatīva

14. pants – 2. punkts

2.   Datu sniedzēja dalībvalsts
  vai Eiropols, ja datus iekļāvis Eiropols,
  pārbaudes laikā var izlemt glabāt šos datus līdz nākamai pārbaudei, ja tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kuru dēļ šie dati tika
  iekļauti
  . Neskarot 22. pantu, ja lēmums glabāt datus netiek pieņemts, tos automātiski pārvieto uz to muitas informācijas sistēmas daļu, kurai piekļuve ir ierobežota saskaņā ar šā panta 4. punktu.

2.   Datu sniedzēja dalībvalsts pārbaudes laikā var izlemt glabāt šos datus līdz nākamajai pārbaudei, ja tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, ar kādiem šie dati tika
  ievadīti
  . Neskarot 22. pantu, ja lēmums glabāt datus netiek pieņemts, tos automātiski pārvieto uz to muitas informācijas sistēmas daļu, kurai piekļuve ir ierobežota saskaņā ar šā panta 4. punktu.

Grozījums Nr. 41

Francijas Republikas iniciatīva

14. pants – 3. punkts

3.   Ja saskaņā ar 2. punktu ir paredzēta muitas informācijas sistēmā glabātu datu pārvietošana, muitas informācijas sistēma vienu mēnesi iepriekš par to automātiski informē datu sniedzēju dalībvalsti
  vai Eiropolu, ja datus iekļāvis Eiropols
  .

3.   Ja saskaņā ar 2. punktu ir paredzēta muitas informācijas sistēmā glabātu datu pārvietošana, muitas informācijas sistēma vienu mēnesi iepriekš par to automātiski informē datu sniedzēju dalībvalsti.

Grozījums Nr. 42

Francijas Republikas iniciatīva

14. pants – 4. punkts

4.   Saskaņā ar 2. punktu pārvietotus datus vienu gadu turpina glabāt muitas informācijas sistēmā, bet, neskarot 22. pantu, tie ir pieejami tikai 23. pantā minētās komitejas pārstāvim vai uzraudzības iestādēm, kas minētas
  24. panta 1. punktā vai 25. panta 1. punktā
  . Šajā laikā datus var aplūkot vienīgi tāpēc, lai pārbaudītu to precizitāti un likumību; pēc tam tie ir jāizdzēš.

4.   Saskaņā ar 2. punktu pārvietotus datus vienu gadu turpina glabāt muitas informācijas sistēmā, bet, neskarot 22. pantu, tie ir pieejami tikai 23. pantā minētās komitejas pārstāvim vai uzraudzības iestādēm, kas minētas
  22.a un 25.a pantā
  . Šajā laikā datus var aplūkot vienīgi tāpēc, lai pārbaudītu to precizitāti un likumību; pēc tam tos izdzēš.

Grozījums Nr. 43

Francijas Republikas iniciatīva

15. pants – 1. punkts

1.   Papildus 3. pantā minētajiem datiem muitas informācijas sistēma atbilstīgi šai nodaļai ietver arī datus īpašā datu bāzē (turpmāk “muitas lietu identifikācijas datu bāze”). Neskarot šo nodaļu un VII un VIII nodaļu, šā lēmuma noteikumi attiecas arī uz muitas lietu identifikācijas datu bāzi.

1.   Papildus 3. pantā minētajiem datiem muitas informācijas sistēma atbilstīgi šai nodaļai ietver arī datus īpašā datu bāzē (turpmāk “muitas lietu identifikācijas datubāze”). Neskarot šīs nodaļas un VII un VIII nodaļas noteikumus, visi šā lēmuma noteikumi attiecas arī uz muitas lietu identifikācijas datu bāzi.
  Iniciatīvas 21. panta 3. punktā paredzēto izņēmumu nepiemēro.

Grozījums Nr. 44

Francijas Republikas iniciatīva

15. pants – 2. punkts

2.   Muitas lietu identifikācijas datu bāzes mērķis ir ļaut atbilstīgi 7. pantam izraudzītajām dalībvalsts iestādēm, kas atbildīgas par muitas izmeklēšanu, atverot lietu vai veicot izmeklēšanu par vienu vai vairākām personām vai uzņēmumiem, identificēt citu dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras veic vai ir veikušas izmeklēšanu par šīm personām vai uzņēmumiem, lai, izmantojot informāciju par izmeklēšanas lietu eksistenci, sasniegtu 1. panta 2. punktā minētos mērķus.

2.   Muitas lietu identifikācijas datubāzes mērķis ir ļaut atbilstīgi 7. pantam izraudzītajām dalībvalsts iestādēm, kas atbildīgas par muitas izmeklēšanu, atverot lietu vai veicot izmeklēšanu par vienu vai vairākām personām vai uzņēmumiem,
  kā arī Eiropolam un Eurojust
  identificēt citu dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras veic vai ir veikušas izmeklēšanu par šīm personām vai uzņēmumiem, lai, izmantojot informāciju par izmeklēšanas lietu eksistenci, sasniegtu 1. panta 2. punktā minētos mērķus.

Grozījums Nr. 45

Francijas Republikas iniciatīva

15. pants – 3. punkts – pirmā daļa un otrās daļas ievaddaļa

3.   Muitas lietu identifikācijas datu bāzes vajadzībām katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm un 23. pantā minētajai komitejai sarakstu par smagiem attiecīgās valsts tiesību aktu pārkāpumiem.

3.   Muitas lietu identifikācijas datu bāzes vajadzībām katra dalībvalsts nosūta pārējām dalībvalstīm
  , Eiropolam, Eurojust
  un 23. pantā minētajai komitejai sarakstu par smagiem attiecīgās valsts tiesību aktu pārkāpumiem.

Sarakstā iekļaujami tikai pārkāpumi, kas ir sodāmi ar:

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 46

Francijas Republikas iniciatīva

15. pants – 3. punkts – b apakšpunkts

| b) | naudassodu vismaz
  EUR 15 000
  apjomā. |
| --- | --- |

b)

naudassodu vismaz
  EUR 15 000
  apjomā.

| b) | naudassodu vismaz
  EUR 25 000
  apjomā. |
| --- | --- |

b)

naudassodu vismaz
  EUR 25 000
  apjomā.

Grozījums Nr. 47

Francijas Republikas iniciatīva

16. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1.   
  Kompetentās iestādes
  datus no izmeklēšanas lietām ievada muitas lietu identifikācijas datu bāzē 15. panta 2. punktā minētajiem mērķiem. Šie dati ir tikai šādi:

1.   Datus no izmeklēšanas lietām ievada muitas lietu identifikācijas datu bāzē
  tikai
  15. panta 2. punktā minētajiem mērķiem. Šie dati aptver tikai šādas informācijas kategorijas:

Grozījums Nr. 49

Francijas Republikas iniciatīva

17. pants

Dalībvalstij nav pienākums konkrētā gadījumā ievadīt datus atbilstīgi 16. pantam, ja un kamēr tas kaitētu attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai vai citām būtiskām interesēm, īpaši
  saistībā ar datu aizsardzību
  .

Dalībvalstij nav pienākuma konkrētā gadījumā ievadīt datus atbilstīgi 16. pantam, ja un kamēr tas kaitētu sabiedriskajai kārtībai vai citām būtiskām interesēm, jo īpaši
  tad, ja tas šajā dalībvalstī, kādā citā dalībvalstī vai trešā valstī varētu radīt tūlītēju nopietnu sabiedrības drošības apdraudējumu, ja tiek apdraudētas citas līdzvērtīgas nozīmes intereses vai ja šāds datu ievads var nopietni kaitēt indivīda tiesībām vai notiekošai izmeklēšanai
  .

Grozījums Nr. 50

Francijas Republikas iniciatīva

18. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| b) | attiecībā uz uzņēmumiem: uzņēmuma nosaukums un/vai nosaukums, kuru izmanto uzņēmējdarbības veikšanā, un/vai PVN maksātāja numurs, un/vai akcīzes nodokļa identifikācijas numurs
  , un/vai adrese
  . |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz uzņēmumiem: uzņēmuma nosaukums un/vai nosaukums, kuru izmanto uzņēmējdarbības veikšanā, un/vai PVN maksātāja numurs, un/vai akcīzes nodokļa identifikācijas numurs
  , un/vai adrese
  .

| b) | attiecībā uz uzņēmumiem: uzņēmuma nosaukums un/vai nosaukums, kuru izmanto uzņēmējdarbības veikšanā,
  un/vai adrese,
  un/vai PVN maksātāja numurs, un/vai akcīzes nodokļa identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz uzņēmumiem: uzņēmuma nosaukums un/vai nosaukums, kuru izmanto uzņēmējdarbības veikšanā,
  un/vai adrese,
  un/vai PVN maksātāja numurs, un/vai akcīzes nodokļa identifikācijas numurs.

Grozījums Nr. 51

Francijas Republikas iniciatīva

19. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| b) | datus saistībā ar izmeklēšanas lietas materiāliem, kuros konstatēts, ka pārkāpums ir noticis, bet kuri vēl bijuši pamatā notiesājošam spriedumam vai sodanaudas piemērošanai, nedrīkst glabāt ilgāk par
  sešiem
  gadiem; |
| --- | --- |

b)

datus saistībā ar izmeklēšanas lietas materiāliem, kuros konstatēts, ka pārkāpums ir noticis, bet kuri vēl bijuši pamatā notiesājošam spriedumam vai sodanaudas piemērošanai, nedrīkst glabāt ilgāk par
  sešiem
  gadiem;

| b) | datus saistībā ar izmeklēšanas lietas materiāliem, kuros konstatēts, ka pārkāpums ir noticis, bet kuri vēl bijuši pamatā notiesājošam spriedumam vai sodanaudas piemērošanai, nedrīkst glabāt ilgāk par
  trim
  gadiem; |
| --- | --- |

b)

datus saistībā ar izmeklēšanas lietas materiāliem, kuros konstatēts, ka pārkāpums ir noticis, bet kuri vēl bijuši pamatā notiesājošam spriedumam vai sodanaudas piemērošanai, nedrīkst glabāt ilgāk par
  trim
  gadiem;

Grozījums Nr. 52

Francijas Republikas iniciatīva

20. pants

1.
     
  Katra dalībvalsts, kas plāno iegūt personas datus no muitas informācijas sistēmas vai tos ievadīt muitas informācijas sistēmā, vēlākais, ... pieņem noteikumus, kas nodrošina tādu personas datu aizsardzības līmeni, kurš ir vismaz līdzvērtīgs līmenim, ko paredz 1981. gada Strasbūras konvencijas principi.

To datu aizsardzībai, kuru apmaiņa notiek saskaņā ar šo lēmumu, piemēro Pamatlēmumu 2008/977/TI, ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi.

2.
     
  Dalībvalsts var iegūt personas datus no muitas informācijas sistēmas vai tos tur ievadīt, kad šīs dalībvalsts teritorijā stājusies spēkā kārtība, kas paredzēta, lai aizsargātu 1. punktā minētos datus. Dalībvalsts arī iepriekš izrauga vienu vai vairākas valsts uzraudzības iestādes saskaņā ar 24. pantu.

3.
     
  Lai nodrošinātu to, ka pareizi piemēro šā lēmuma noteikumus par personas datu aizsardzību, katrā dalībvalstī muitas informācijas sistēmu uzskata par valsts datu krātuvi, uz ko attiecas valsts noteikumi, kas minēti 1. punktā, un visi stingrāki noteikumi šajā lēmumā.

Grozījums Nr. 53

Francijas Republikas iniciatīva

21. pants – 1. punkts

1.
     
  Ievērojot 8. panta 1. punktu, katra dalībvalsts garantē to, ka no muitas informācijas sistēmas iegūtu personas datu izmantojums mērķiem, kas nav 1. panta 2. punktā paredzētais mērķis, ir tās tiesību aktu, noteikumu un procedūru pārkāpums.

svītrots

Grozījums Nr. 54

Francijas Republikas iniciatīva

21. pants – 3. punkts

3.   Ievērojot 8. panta 1. punktu, personas datus, ko
  iekļāvušas
  citas dalībvalstis, nedrīkst kopēt no muitas informācijas sistēmas citās valsts datu krātuvēs, izņemot kopēšanu riska pārvaldības sistēmās, ko izmanto tiešām muitas pārbaudēm valsts līmenī, vai kopēšanu operatīvās analīzes sistēmās, kuras izmanto to darbības koordinēšanai.

3.   Ievērojot 8. panta 1. punktu, personas datus, ko
  ievadījušas
  citas dalībvalstis, nedrīkst kopēt no muitas informācijas sistēmas citās valsts datu krātuvēs, izņemot kopēšanu riska pārvaldības sistēmās, ko izmanto tiešām muitas pārbaudēm valsts līmenī, vai kopēšanu operatīvās analīzes sistēmās, kuras izmanto to darbības koordinēšanai.
  Šādu kopēšanu var veikt tiktāl, cik tas ir nepieciešams īpašai lietai vai īpašai izmeklēšanai.

Grozījums Nr. 55

Francijas Republikas iniciatīva

21. pants – 4. punkts

4.   Abos izņēmuma gadījumos, kas paredzēti 3. punktā, tikai katras dalībvalsts iestāžu
  ieceltie
  analītiķi ir pilnvaroti no muitas informācijas sistēmas iegūtos personas datus apstrādāt riska pārvaldības sistēmā, ko izmanto muitas pārbaudēm valsts līmenī, vai operatīvās analīzes sistēmās, kuras izmanto to darbības koordinēšanai.

4.   Abos izņēmuma gadījumos, kas paredzēti 3. punktā, tikai katras dalībvalsts iestāžu
  apstiprinātie
  analītiķi ir pilnvaroti no muitas informācijas sistēmas iegūtos personas datus apstrādāt riska pārvaldības sistēmā, ko izmanto muitas pārbaudēm valsts līmenī, vai operatīvās analīzes sistēmās, kuras izmanto to darbības koordinēšanai.

Grozījums Nr. 56

Francijas Republikas iniciatīva

21. pants – 7. punkts

7.   No muitas informācijas sistēmas nokopētos personas datus drīkst glabāt tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kuram tie tika kopēti.
  Muitas informācijas sistēmas partneris
  , kas kopē datus, vismaz reizi gadā pārbauda vajadzību tos glabāt. Glabāšanas laiks ir ne ilgāk kā desmit gadi. Personas datus, kas nav vajadzīgi analīzes turpināšanai, nekavējoties dzēš vai padara anonīmus.

7.   No muitas informācijas sistēmas nokopētos personas datus glabā tikai tik ilgi, cik tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi, kuram tie tika kopēti.
  Tā muitas informācijas sistēmā esošā dalībvalsts
  , kas veikusi datu kopēšanu, vismaz reizi gadā pārskata vajadzību tos glabāt arī turpmāk. Glabāšanas laiks nepārsniedz desmit gadus. Personas datus, kas nav vajadzīgi
  operatīvās
  analīzes turpināšanai, nekavējoties izdzēš vai arī izdzēš to identifikācijas faktorus.

Grozījums Nr. 57

Francijas Republikas iniciatīva

22. pants – 1. punkts

1.
     Personu tiesības attiecībā uz personas datiem muitas informācijas sistēmā, jo īpaši
  to piekļuves tiesības
  , īsteno saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām, kur šīs tiesības izmanto.

Personu tiesības attiecībā uz personas datiem muitas informācijas sistēmā, jo īpaši tiesības uz piekļuvi
  , datu labošanu, dzēšanu vai bloķēšanu
  , īsteno saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām, ar ko īsteno Pamatlēmumu 2008/977/TI, kurā šīs tiesības izmanto.
  Lai novērstu apdraudējumu jebkādai dalībvalstī notiekošai izmeklēšanai, piekļuvi datiem atsaka tikai tad, ja šāds atteikums ir nepieciešams un samērīgs, vai arī laikposmā, kad tiek veikta slepena uzraudzība vai novērošana un ziņošana. Izvērtējot izņēmuma piemērojamību, ņem vērā attiecīgās personas likumīgās intereses.

Ja attiecīgās dalībvalsts tiesību akti, noteikumi un procedūras to paredz, 23. pantā paredzētā valsts uzraudzības iestāde lemj par to, vai ziņas ir jāsniedz un saskaņā ar kādu procedūru.

Dalībvalsts, kas nav sniegusi attiecīgos datus, var nosūtīt datus vienīgi tad, ja tā vispirms devusi datu sniedzējai dalībvalstij iespēju pieņemt savu nostāju.

Grozījums Nr. 58

Francijas Republikas iniciatīva

22. pants – 2. punkts

2.
     
  Dalībvalsts, kam iesniegts pieteikums par piekļuvi personas datiem, atsaka piekļuvi, ja tas var kaitēt 5. panta 1. punktā minētajā ziņojumā norādītās darbības īstenošanai vai apdraudēt citu tiesības un brīvības. Piekļuvi vienmēr atsaka laikposmā, kad tiek veikta slepena uzraudzība vai brīdināšana un ziņošana, kā arī laikā, kad notiek datu operatīvā analīze vai administratīva procedūra vai kriminālizmeklēšana.

svītrots

Grozījums Nr. 59

Francijas Republikas iniciatīva

22. pants – 3. punkts

3.
     
  Katrā dalībvalstī jebkura persona saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām var pieprasīt labot vai dzēst personas datus, kas attiecas uz šo personu, ja šie dati ir faktiski kļūdaini vai ir iekļauti vai tiek glabāti muitas informācijas sistēmā pretēji mērķim, kas noteikts šā lēmuma 1. panta 2. punktā, vai 1981. gada Strasbūras konvencijas 5. pantam.

svītrots

Grozījums Nr. 60

Francijas Republikas iniciatīva

22. pants – 4. punkts – pirmā daļa – ca apakšpunkts (jauns)

| ca) | liegtu piekļuvi personas datiem; |
| --- | --- |

ca)

liegtu piekļuvi personas datiem;

Grozījums Nr. 61

Francijas Republikas iniciatīva

22. pants – 4. punkts – otrā daļa

Attiecīgās dalībvalstis uzņemas savstarpēji īstenot galīgos lēmumus, kurus pieņēmusi tiesa vai cita kompetenta iestāde saskaņā ar a), b) un c) apakšpunktu.

Neskarot 29. panta noteikumus,
  attiecīgās dalībvalstis savstarpēji uzņemas īstenot galīgos lēmumus, kurus pieņēmusi tiesa vai cita kompetenta iestāde saskaņā ar a), b) un c) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 62

Francijas Republikas iniciatīva

22. pants – 5. punkts

5.
     
  Norāde šajā pantā un 13. panta 5. punktā uz “galīgu lēmumu” nenozīmē, ka dalībvalstij ir jāpārsūdz lēmums, ko pieņēmusi tiesa vai cita kompetenta iestāde.

svītrots

Grozījums Nr. 63

Francijas Republikas iniciatīva

22.a pants (jauns)

22.a pants

Ikviena dalībvalsts nozīmē vienu vai vairākas valsts uzraudzības iestādes, kas atbild par personas datu aizsardzību, lai tās neatkarīgi uzraudzītu šādus datus, kas muitas informācijas sistēmā ievadīti saskaņā ar Pamatlēmumu 2008/977/TI.

Grozījums Nr. 64

Francijas Republikas iniciatīva

23. pants – 3. punkts

3.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu komiteja reizi gadā ziņo Padomei par to, cik efektīva ir muitas informācijas sistēma un vai tā darbojas pareizi, vajadzības gadījumā izvirzot priekšlikumus.

3.   Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu komiteja reizi gadā ziņo Padomei par to, cik efektīva ir muitas informācijas sistēma un vai tā darbojas pareizi, vajadzības gadījumā sagatavojot priekšlikumus.
  Šo ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam informācijai.

Grozījums Nr. 65

Francijas Republikas iniciatīva

24. pants

24. pants

1.
     
  Katra dalībvalsts izrauga vienu vai vairākas valsts uzraudzības iestādes, kas atbild par personas datu aizsardzību, lai tās neatkarīgi uzraudzītu šādus muitas informācijas sistēmā ievadītus datus.

Uzraudzības iestādes saskaņā ar attiecīgiem savas valsts tiesību aktiem veic neatkarīgu uzraudzību un pārbaudes, lai nodrošinātu, ka muitas informācijas sistēmā glabāto datu apstrāde un izmantojums nepārkāptu attiecīgo personu tiesības. Šai nolūkā uzraudzības iestādēm ir piekļuve muitas informācijas sistēmai.

2.
     
  Jebkura persona no jebkuras valsts uzraudzības iestādes var prasīt, lai tā pārbaudītu muitas informācijas sistēmā ievadītus personas datus, kas attiecas uz šo personu, un to, kā minētie dati tiek vai ir tikuši izmantoti. Minētās tiesības reglamentē tiesību akti, noteikumi un procedūras dalībvalstī, kur veikts attiecīgais pieprasījums. Ja šos datus ievadījusi cita dalībvalsts, pārbaudi veic ciešā sadarbībā ar šīs citas dalībvalsts uzraudzības iestādi.

svītrots

Grozījums Nr. 66

Francijas Republikas iniciatīva

25. pants

25. pants

1.
     
  Izveido apvienoto uzraudzības iestādi. Tajā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts, kuri pārstāv vienu vai vairākas neatkarīgas valsts uzraudzības iestādes katrā no šīm valstīm.

2.
     
  Apvienotā uzraudzības iestāde veic savu uzdevumu saskaņā ar šo lēmumu un saskaņā ar 1981. gada Strasbūras konvenciju, ņemot vērā Ieteikumu R (87) 15.

3.
     
  Apvienotā uzraudzības iestāde ir kompetenta uzraudzīt muitas informācijas sistēmas darbību, pārbaudīt visas piemērošanas vai interpretācijas grūtības, kas var rasties sistēmas darbības laikā, izpētīt grūtības, kas var rasties sakarā ar neatkarīgo uzraudzību, ko īsteno dalībvalstu uzraudzības iestādes, vai īstenojot personu tiesības piekļūt sistēmai, kā arī izstrādāt priekšlikumus, lai rastu kopīgus problēmu risinājumus.

4.
     
  Lai apvienotā uzraudzības iestāde varētu veikt savus uzdevumus, tai ir piekļuve muitas informācijas sistēmai.

5.
     
  Apvienotās uzraudzības iestādes izstrādātos ziņojumus pārsūta iestādēm, kurām valsts uzraudzības iestādes iesniedz savus ziņojumus.

svītrots

Grozījums Nr. 67

Francijas Republikas iniciatīva

25.a pants (jauns)

25.a pants

1.
     
  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs uzrauga Komisijas darbību, kas saistīta ar muitas informācijas sistēmu. Attiecīgi piemēro pienākumus un pilnvaras, kas minētas 46. un 47. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4).

2.
     
  Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs katrs savu attiecīgo kompetenču un pilnvaru robežās aktīvi sadarbojas un nodrošina muitas informācijas sistēmas koordinētu uzraudzību.

3.
     
  Šajā nolūkā valstu uzraudzības iestāžu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārstāvji tiekas vismaz reizi gadā. Šādu sanāksmju un ar tām saistītu pakalpojumu izmaksas sedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Reizi divos gados Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai tiek iesniegts darbības pārskats.

Grozījums Nr. 68

Francijas Republikas iniciatīva

26. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| a) | dalībvalstu kompetentās iestādes – attiecībā uz muitas informācijas sistēmas termināļiem savās valstīs; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu kompetentās iestādes – attiecībā uz muitas informācijas sistēmas termināļiem savās valstīs;

| a) | dalībvalstu kompetentās iestādes — attiecībā uz muitas informācijas sistēmas termināļiem savās valstīs —,
  kā arī Eiropols un Eurojust
  ; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu kompetentās iestādes — attiecībā uz muitas informācijas sistēmas termināļiem savās valstīs —,
  kā arī Eiropols un Eurojust
  ;

Grozījums Nr. 69

Francijas Republikas iniciatīva

26. pants – 2. punkts – ievaddaļa

2.   Kompetentās iestāde un 23. pantā minētā komiteja veic konkrētus pasākumus, lai:

2.   Kompetentās iestādes, Eiropols, Eurojust
  un 23. pantā minētā komiteja veic konkrētus pasākumus, lai:

Grozījums Nr. 70

Francijas Republikas iniciatīva

26. pants – 2. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| da) | garantētu to, ka personas, kurām ir atļauts piekļūt muitas informācijas sistēmai, var piekļūt tikai tiem datiem, attiecībā uz kuriem tām ir piekļuves tiesības, un tikai, izmantojot personīgu vienota parauga lietotāja identitātes apliecinājumu un konfidenciālus piekļuves veidus (piekļuves datiem kontrole); |
| --- | --- |

da)

garantētu to, ka personas, kurām ir atļauts piekļūt muitas informācijas sistēmai, var piekļūt tikai tiem datiem, attiecībā uz kuriem tām ir piekļuves tiesības, un tikai, izmantojot personīgu vienota parauga lietotāja identitātes apliecinājumu un konfidenciālus piekļuves veidus (piekļuves datiem kontrole);

Grozījums Nr. 71

Francijas Republikas iniciatīva

26. pants – 2. punkts – e apakšpunkts

| e) | nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot muitas informācijas sistēmu, būtu tiesības piekļūt tikai tiem datiem, uz ko attiecas viņu kompetence; |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot muitas informācijas sistēmu, būtu tiesības piekļūt tikai tiem datiem, uz ko attiecas viņu kompetence;

svītrots

Grozījums Nr. 72

Francijas Republikas iniciatīva

26. pants – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| ea) | nodrošinātu, ka visas iestādes, kuras ir tiesīgas piekļūt muitas informācijas sistēmai, izveido to personu pienākumu un atbildības aprakstus, kurām ir tiesības piekļūt datiem un tos ievadīt, dzēst un meklēt, un pēc pieprasījuma nekavējoties dara šos (darbinieku) aprakstus pieejamus 22.a pantā minētajām valsts uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

ea)

nodrošinātu, ka visas iestādes, kuras ir tiesīgas piekļūt muitas informācijas sistēmai, izveido to personu pienākumu un atbildības aprakstus, kurām ir tiesības piekļūt datiem un tos ievadīt, dzēst un meklēt, un pēc pieprasījuma nekavējoties dara šos (darbinieku) aprakstus pieejamus 22.a pantā minētajām valsts uzraudzības iestādēm;

Grozījums Nr. 73

Francijas Republikas iniciatīva

26. pants – 2. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| ha) | pārraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu lietderību un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo pārraudzību (revīziju), lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. |
| --- | --- |

ha)

pārraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu lietderību un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo pārraudzību (revīziju), lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.

Grozījums Nr. 74

Francijas Republikas iniciatīva

28. pants – 1. punkts

1.   Katra dalībvalsts atbild par to, lai dati, ko tā ievadījusi muitas informācijas sistēmā, būtu precīzi, aktuāli un likumīgi.
  Katra dalībvalsts atbild arī par to, lai tiktu ievērots 1981. gada Strasbūras konvencijas 5. pants.

1.   Katra dalībvalsts
  nodrošina to, ka dati, ko tā ir ievadījusi muitas informācijas sistēmā saskaņā ar Pamatlēmuma 2008/977/TI 3. pantu, 4. panta 1. punktu un 8. pantu, ir precīzi, atjaunināti, pilnīgi un ticami un ka tie ir ievadīti likumīgi
  .

Grozījums Nr. 75

Francijas Republikas iniciatīva

28. pants – 2. punkts

2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem,
  noteikumiem un procedūrām atbild par kaitējumu, kas nodarīts kādai personai sakarā ar muitas informācijas sistēmas izmantojumu attiecīgajā dalībvalstī
  . Tas pats attiecas uz
  gadījumiem, kad kaitējums nodarīts tādēļ, ka datu sniedzēja
  dalībvalsts
  ir ievadījusi kļūdainus datus vai
  ievadījusi
  tos
  pretrunā ar šo lēmumu
  .

2.   Katra dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem ir atbildīga par
  jebkādu
  kaitējumu, kas personai nodarīts, izmantojot muitas informācijas sistēmu. Tas attiecas arī uz
  kaitējumu, ko
  dalībvalsts
  nodarījusi, ievadot neprecīzus datus vai
  ievadot vai glabājot
  tos
  nelikumīgi
  .

Grozījums Nr. 76

Francijas Republikas iniciatīva

28. pants – 3. punkts

3.   Ja dalībvalsts
  , pret kuru izvirzīta prasība sakarā ar kļūdainiem datiem, nav dalībvalsts, kas sniegusi šos datus, konkrētās dalībvalstis mēģina vienoties par kompensācijas summu varbūtējo proporciju, ko datu sniedzēja dalībvalsts atmaksā šai citai dalībvalstij
  . Šādi apstiprinātas summas atmaksā pēc pieprasījuma.

3.   Ja
  saņemošā
  dalībvalsts
  maksā kompensāciju par kaitējumu, kas radies, izmantojot neprecīzus datus, kurus muitas sistēmā ievadījusi kāda cita
  dalībvalsts
  , dalībvalsts, kas ievadījusi neprecīzos datus, saņemošajai dalībvalstij atlīdzina kompensācijai samaksāto summu, ņemot vērā jebkuru kļūdu, kuru saņemošā dalībvalsts var būt tādēļ veikusi
  .

Grozījums Nr. 77

Francijas Republikas iniciatīva

28. pants – 3.a punkts (jauns)

3.a
     
  Eiropols un Eurojust ir atbildīgi saskaņā ar to izveides noteikumiem.

Grozījums Nr. 79

Francijas Republikas iniciatīva

31. pants

Dalībvalstis pieņem vajadzīgos tiesību aktus, lai, vēlākais,
  ...
  nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.

Dalībvalstis pieņem vajadzīgos tiesību aktus, lai vēlākais
  2011. gada 1. jūlijā
  nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.

Grozījums Nr. 80

Francijas Republikas iniciatīva

32. pants

No
  ... *
  šis lēmums aizstāj Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitu vajadzībām, kā arī 1999. gada 12. marta Protokolu par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu Konvencijā par informāciju tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām un par transportlīdzekļa reģistrācijas numura iekļaušanu konvencijā (turpmāk “ Protokols par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu”) un 2003. gada 8. maija Protokolu, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu un kas attiecībā uz muitas lietu identifikācijas datu bāzes izveidošanu groza konvenciju par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (turpmāk “Protokols par muitas lietu identifikācijas datu bāzes izveidošanu”).

Sākot no
  2011. gada 1. jūlija, šis lēmums aizstāj Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitu vajadzībām, kā arī 1999. gada 12. marta Protokolu par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu Konvencijā par informāciju tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām un par transportlīdzekļa reģistrācijas numura iekļaušanu konvencijā (turpmāk “Protokols par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu”) un 2003. gada 8. maija Protokolu, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 34. pantu un kas attiecībā uz muitas lietu identifikācijas datubāzes izveidošanu groza konvenciju par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas vajadzībām (turpmāk “Protokols par muitas lietu identifikācijas datubāzes izveidošanu”).

Grozījums Nr. 81

Francijas Republikas iniciatīva

32. pants – 1.a punkts (jauns)

Tādēļ pirmajā punktā minētā konvencija un protokoli zaudē spēku no šā lēmuma piemērošanas datuma.

Grozījums Nr. 82

Francijas Republikas iniciatīva

33. pants

Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, no ... tiek atcelti pasākumi, ar ko piemēro Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitu vajadzībām, kā arī Protokolu par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu un Protokolu par muitas lietu identifikācijas datu bāzes izveidošanu.

Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, sākot no
  2011. gada 1. jūlija, tiek atcelti pasākumi, ar ko piemēro Konvenciju par informācijas tehnoloģijas izmantošanu muitu vajadzībām, kā arī Protokolu par nelegāli iegūtu ieņēmumu legalizēšanas apjomu un Protokolu par muitas lietu identifikācijas datubāzes izveidošanu.

Grozījums Nr. 83

Francijas Republikas iniciatīva

34. pants

34. pants

Visas domstarpības starp dalībvalstīm par šā lēmuma interpretāciju vai piemērošanu sākotnēji izskata Padomē saskaņā ar Līguma VI sadaļā noteikto kārtību nolūkā panākt risinājumu.

Ja sešos mēnešos risinājums nav panākts, viena no domstarpībās iesaistītajām pusēm šajā jautājumā var vērsties Eiropas Kopienu Tiesā.

svītrots

Grozījums Nr. 84

Francijas Republikas iniciatīva

35. pants – 2. punkts

2.   To piemēro no
  ...
  .

2.   To piemēro, sākot no
  2011. gada 1. jūlija
  .

---

(1)  
  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(2)  
  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

(3)  
  OV L 138, 4.6.2009., 14. lpp.

(4)  

  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/150

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisRiepu marķēšana attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti ***II

P7_TA(2009)0086

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par riepu marķēšanu attiecībā uz degvielas patēriņa efektivitāti un citiem būtiskiem parametriem (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

2010/C 285 E/33

(Koplēmuma procedūra, otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (14639/6/2009 – C7-0287/2009),

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0779),

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2009)0348),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 72. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A7-0076/2009),

| 1. | apstiprina kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina kopējo nostāju;

| 2. | ņem vērā šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

ņem vērā šai rezolūcijai pievienoto Komisijas paziņojumu;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar kopējo nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar EK līguma 254. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 22.4.2009, P6_TA(2009)0248.

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisPIELIKUMS

KOMISIJAS PAZINOJUMS

Komisija atbalsta instrumentu, piemēram, programmas “Saprātīga enerģija Eiropai”, izmantošanu, lai sekmētu ierosmes, kas paaugstina gala lietotāju izpratni par riepu marķēšanas sniegtajiem ieguvumiem.

Komisija līdz 2012. gada jūnijam tīmekļa vietnē ec.europa publicēs paskaidrojošu informāciju par katru riepu marķējuma sastāvdaļu, kā arī saskaņotu degvielas ietaupījuma kalkulatoru, jo īpaši patērētāju organizāciju un riepu ražotāju vajadzībām.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/151

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana — Beļģija, tekstila nozare, un Īrija, “Dell”

P7_TA(2009)0087

Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

2010/C 285 E/34

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0515 – C7-0208/2009),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0044/2009),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par fonda izmantošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par fonda izmantošanu;

| C. | tā kā Beļģija un Īrija ir lūgušas palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Austrumflandrijas un Rietumflandrijas (3), kā arī Limburgas reģionā (4) Beļģijā un datoru ražošanas nozarē Limerikas, Klēras un Nortiperēri grāfistēs, kā arī Limerikas pilsētā Īrijā (5); |
| --- | --- |

C.

tā kā Beļģija un Īrija ir lūgušas palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē Austrumflandrijas un Rietumflandrijas (3), kā arī Limburgas reģionā (4) Beļģijā un datoru ražošanas nozarē Limerikas, Klēras un Nortiperēri grāfistēs, kā arī Limerikas pilsētā Īrijā (5);

| D. | tā kā abi pieteikumi atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā abi pieteikumi atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem;

| E. | tā kā saistībā ar Īrijas pieteikumu Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja no Komisijas ir pieprasījusi papildu informāciju, |
| --- | --- |

E.

tā kā saistībā ar Īrijas pieteikumu Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja no Komisijas ir pieprasījusi papildu informāciju,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošanu;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par Fonda izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par Fonda izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ;

| 3. | uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu sekas, ko rada globālā ekonomikas un finanšu krīze; šajā sakarībā konstatē, ka EGF var būt izšķirīga nozīme, lai no jauna iekļautu darba tirgū tos darbiniekus, kas atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu sekas, ko rada globālā ekonomikas un finanšu krīze; šajā sakarībā konstatē, ka EGF var būt izšķirīga nozīme, lai no jauna iekļautu darba tirgū tos darbiniekus, kas atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ;

| 4. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ, no jauna integrēties darba tirgū; uzsver, ka EGF palīdzība neaizvieto darbības, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts likumiem vai kolektīvajiem līgumiem, nedz arī uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ, no jauna integrēties darba tirgū; uzsver, ka EGF palīdzība neaizvieto darbības, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts likumiem vai kolektīvajiem līgumiem, nedz arī uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 5. | atgādina Komisijai saistībā ar EGF izmantošanu neveikt sistemātiskus maksājumu apropriāciju pārvietojumus no Eiropas Sociālā fonda, jo EGF izveidoja kā īpašu neatkarīgu instrumentu, kuram noteikti savi mērķi un termiņi; |
| --- | --- |

5.

atgādina Komisijai saistībā ar EGF izmantošanu neveikt sistemātiskus maksājumu apropriāciju pārvietojumus no Eiropas Sociālā fonda, jo EGF izveidoja kā īpašu neatkarīgu instrumentu, kuram noteikti savi mērķi un termiņi;

| 6. | atgādina — daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) budžeta pārskatīšanas procesā EGF darbība un pievienotā vērtība būtu jāizvērtē, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

6.

atgādina — daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) budžeta pārskatīšanas procesā EGF darbība un pievienotā vērtība būtu jāizvērtē, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 7. | norāda, ka Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir izvērtējusi Komisijas priekšlikumu un neiebilst pret līdzekļu piešķiršanu Beļģijas pieteikumiem, taču attiecībā uz Īrijas pieteikumu Dell lietā Komisijai ir pieprasījusi paskaidrojumus; tomēr vērš uzmanību uz 1.–6. punktu minētās komitejas sniegtajā atzinumā; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir izvērtējusi Komisijas priekšlikumu un neiebilst pret līdzekļu piešķiršanu Beļģijas pieteikumiem, taču attiecībā uz Īrijas pieteikumu Dell lietā Komisijai ir pieprasījusi paskaidrojumus; tomēr vērš uzmanību uz 1.–6. punktu minētās komitejas sniegtajā atzinumā;

| 8. | izvērtēs Komisijas sniegtās atbildes pirms galīgā lēmuma pieņemšanas gan par juridisko, gan budžeta instrumentu; |
| --- | --- |

8.

izvērtēs Komisijas sniegtās atbildes pirms galīgā lēmuma pieņemšanas gan par juridisko, gan budžeta instrumentu;

| 9. | sagaida, ka Komisija izvērtēs pašreizējās grūtības un turpmāk priekšlikumus lēmumiem par EGF izmantošanu iesniegs kā atsevišķus dokumentus, t. i., atsevišķu lēmuma priekšlikumu par katras dalībvalsts pieteikumu; |
| --- | --- |

9.

sagaida, ka Komisija izvērtēs pašreizējās grūtības un turpmāk priekšlikumus lēmumiem par EGF izmantošanu iesniegs kā atsevišķus dokumentus, t. i., atsevišķu lēmuma priekšlikumu par katras dalībvalsts pieteikumu;

| 10. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

10.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

(3)  EGF/2009/004 BE/Oost en West Vlaanderen textiles.

(4)  EGF/2009/005 BE/Limburg textiles.

(5)  EGF/2009/008 IE/Dell.

---

Trešdiena, 2009. gada 25. novembrisPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

2009. gada 25. novembrī

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (turpmāk “Fonds”) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darbiniekiem, kurus skar pasaules tirdzniecības modeļu lielu strukturālo izmaiņu sekas, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

| (4) | Beļģija 2009. gada 5. maijā iesniedza divus pieteikumus Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Šie pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 9 198 874 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Beļģija 2009. gada 5. maijā iesniedza divus pieteikumus Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu tekstilrūpniecības nozarē. Šie pieteikumi atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 9 198 874 apmērā.

| (5) | Īrija 2009. gada 29. jūnijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu datoru ražošanas nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 14 831 050 apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Īrija 2009. gada 29. jūnijā iesniedza pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu datoru ražošanas nozarē. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 14 831 050 apmērā.

| (6) | Tādēļ Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Beļģijas un Īrijas iesniegtajiem pieteikumiem, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Beļģijas un Īrijas iesniegtajiem pieteikumiem,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai piešķirtu EUR 24 029 924 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Starasbūrā,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembris

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/156

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisEiropas Brīvprātīgā darba gads (2011) *

P7_TA(2009)0094

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) (COM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

2010/C 285 E/35

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0254),

ņemot vērā EK līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0054/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, kā arī Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0077/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai indikatīvajai summai jāatbilst jaunās 2007.–2013. gadam paredzētās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 3.b izdevumu apakš-kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par attiecīgo summu ikgadējā budžeta procedūrā lems budžeta lēmējinstitūcija; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka likumdošanas priekšlikumā norādītajai indikatīvajai summai jāatbilst jaunās 2007.–2013. gadam paredzētās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 3.b izdevumu apakš-kategorijas maksimālajam apjomam, un norāda, ka par attiecīgo summu ikgadējā budžeta procedūrā lems budžeta lēmējinstitūcija;

| 3. | uzsver, ka jaunu pasākumu finansēšanai nevajadzētu apdraudēt pašreizējās programmas vai jebkuras citas iniciatīvas; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka jaunu pasākumu finansēšanai nevajadzētu apdraudēt pašreizējās programmas vai jebkuras citas iniciatīvas;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Lēmuma priekšlikums


  -1. apsvērums (jauns) |
| | (-1) | Ar Līgumu tiek izveidota Eiropas Savienības pilsonība, kas papildina dalībvalstu pilsonību un ir svarīgs elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un sargāšanā. |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Lēmuma priekšlikums

-1. apsvērums (jauns)

(-1)

Ar Līgumu tiek izveidota Eiropas Savienības pilsonība, kas papildina dalībvalstu pilsonību un ir svarīgs elements Eiropas integrācijas procesa stiprināšanā un sargāšanā.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma priekšlikums

- 1.a apsvērums (jauns)

| (-1a) | Aktīvas pilsonības veicināšanai ir ļoti liela nozīme, stiprinot kohēziju un demokrātijas attīstību, kā arī Eiropas vietu pasaulē. |
| --- | --- |

(-1a)

Aktīvas pilsonības veicināšanai ir ļoti liela nozīme, stiprinot kohēziju un demokrātijas attīstību, kā arī Eiropas vietu pasaulē.

Grozījums Nr. 3

Lēmuma priekšlikums

-1.b apsvērums (jauns)

| (-1b) | Ar “Eiropas Brīvprātīgo darbību un aktīvas pilsonības veicināšanas gadu” tiks uzsvērts tas, ka brīvprātīgais darbs ir galvenais aktīvas pilsonības un demokrātijas izpausmes veids, īstenojot tādas Eiropas vērtības kā solidaritāte un nediskriminācija un tādējādi sniedzot ieguldījumu harmoniskā Eiropas sabiedrību attīstībā. |
| --- | --- |

(-1b)

Ar “Eiropas Brīvprātīgo darbību un aktīvas pilsonības veicināšanas gadu” tiks uzsvērts tas, ka brīvprātīgais darbs ir galvenais aktīvas pilsonības un demokrātijas izpausmes veids, īstenojot tādas Eiropas vērtības kā solidaritāte un nediskriminācija un tādējādi sniedzot ieguldījumu harmoniskā Eiropas sabiedrību attīstībā.

Grozījums Nr. 4

Lēmuma priekšlikums

1. apsvērums

| (1) | Kopienas un dalībvalstu mērķis ir veicināt cilvēkresursu attīstību, lai panāktu plašu nodarbinātību un apkarotu sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas un dalībvalstu mērķis ir veicināt cilvēkresursu attīstību, lai panāktu plašu nodarbinātību un apkarotu sociālo atstumtību.

| (1) | Kopienas un dalībvalstu mērķis ir veicināt cilvēkresursu attīstību, lai panāktu plašu nodarbinātību un apkarotu sociālo atstumtību
  , pieņemot pasākumus zināšanu uzlabošanai, informācijas un paraugprakses apmaiņas attīstīšanai, novatorisku pieeju veicināšanai un gūtās pieredzes izvērtēšanai
  . |
| --- | --- |

(1)

Kopienas un dalībvalstu mērķis ir veicināt cilvēkresursu attīstību, lai panāktu plašu nodarbinātību un apkarotu sociālo atstumtību
  , pieņemot pasākumus zināšanu uzlabošanai, informācijas un paraugprakses apmaiņas attīstīšanai, novatorisku pieeju veicināšanai un gūtās pieredzes izvērtēšanai
  .

Grozījums Nr. 5

Lēmuma priekšlikums

3. apsvērums

| (3) | Brīvprātīgais darbs
  ir neformāls mācību veids, kas ļauj pilnveidot profesionālās iemaņas un prasmes, un vienlaikus — visspilgtākā aktīvās sabiedriskās līdzdalības izpausme. Visu vecuma grupu brīvprātīgo darbībām ir nozīme demokrātijas pilnveidošanā, kas ir viens no Eiropas Savienības dibināšanas pamatprincipiem, un
  tas veicina cilvēkresursu uzlabošanu un sociālo kohēziju
  . |
| --- | --- |

(3)

Brīvprātīgais darbs
  ir neformāls mācību veids, kas ļauj pilnveidot profesionālās iemaņas un prasmes, un vienlaikus — visspilgtākā aktīvās sabiedriskās līdzdalības izpausme. Visu vecuma grupu brīvprātīgo darbībām ir nozīme demokrātijas pilnveidošanā, kas ir viens no Eiropas Savienības dibināšanas pamatprincipiem, un
  tas veicina cilvēkresursu uzlabošanu un sociālo kohēziju
  .

| (3) | Brīvprātīgās darbības
  ir
  izsmeļošs
  neformāls mācību veids, kas ļauj pilnveidot profesionālās
  un sociālās
  iemaņas un prasmes, un vienlaikus — visspilgtākā aktīvās sabiedriskās līdzdalības izpausme.
  Brīvprātīgais darbs veicina un atbalsta partnerattiecības un aktīvu pilsonību, kas balstās uz tādām Eiropas vērtībām kā solidaritāte un nediskriminācija.
  Visu vecuma grupu brīvprātīgo darbībām ir nozīme demokrātijas
  un jo īpaši līdzdalības demokrātijas
  pilnveidošanā, kas ir viens no Eiropas Savienības dibināšanas pamatprincipiem, un
  cilvēktiesību veicināšanā Eiropas Savienībā un ārpus tās
  .
  Brīvprātīgajām darbībām ir potenciāls sniegt ieguldījumu personu izaugsmē, iedzīvotāju labklājībā un Eiropas sabiedrību harmoniskā attīstībā solidaritātes, sociālās integrācijas un labklājības jomā
  .
  Tomēr brīvprātīgajam darbam un brīvprātīgajām darbībām nevajadzētu aizstāt algotu darbu, lai gan būtu atbilstoši jākompensē brīvprātīgo izdevumi. |
| --- | --- |

(3)

Brīvprātīgās darbības
  ir
  izsmeļošs
  neformāls mācību veids, kas ļauj pilnveidot profesionālās
  un sociālās
  iemaņas un prasmes, un vienlaikus — visspilgtākā aktīvās sabiedriskās līdzdalības izpausme.
  Brīvprātīgais darbs veicina un atbalsta partnerattiecības un aktīvu pilsonību, kas balstās uz tādām Eiropas vērtībām kā solidaritāte un nediskriminācija.
  Visu vecuma grupu brīvprātīgo darbībām ir nozīme demokrātijas
  un jo īpaši līdzdalības demokrātijas
  pilnveidošanā, kas ir viens no Eiropas Savienības dibināšanas pamatprincipiem, un
  cilvēktiesību veicināšanā Eiropas Savienībā un ārpus tās
  .
  Brīvprātīgajām darbībām ir potenciāls sniegt ieguldījumu personu izaugsmē, iedzīvotāju labklājībā un Eiropas sabiedrību harmoniskā attīstībā solidaritātes, sociālās integrācijas un labklājības jomā
  .
  Tomēr brīvprātīgajam darbam un brīvprātīgajām darbībām nevajadzētu aizstāt algotu darbu, lai gan būtu atbilstoši jākompensē brīvprātīgo izdevumi.

Grozījums Nr. 6

Lēmuma priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| (3a) | Termins “brīvprātīgās darbības” attiecas uz visiem brīvprātīgā darba veidiem — saistībā ar formālo, neformālo, profesionālo izglītību vai informālo mācīšanos —, ko persona veic pēc brīvas gribas, izvēles un motivācijas un negaidot finansiālu labumu. Tas dod labumu katram brīvprātīgajam atsevišķi, kā arī kopienai un sabiedrībai kopumā. Tas ir arī instruments, ar kuru indivīdi un biedrības risina humānas, sociālas vai ar vidi saistītas vajadzības un problēmas, it īpaši ārkārtas situācijās, kurās var būt iesaistīta visa sabiedrība kopumā. Šādas darbības bieži tiek veiktas, lai atbalstītu bezpeļņas organizāciju vai kopienu ierosmes. Brīvprātīgās darbības neaizstāj profesionāla, algota darba iespējas, bet gan dod papildu labumu sabiedrībai, palīdzot sasniegt sociālus un kultūras mērķus. |
| --- | --- |

(3a)

Termins “brīvprātīgās darbības” attiecas uz visiem brīvprātīgā darba veidiem — saistībā ar formālo, neformālo, profesionālo izglītību vai informālo mācīšanos —, ko persona veic pēc brīvas gribas, izvēles un motivācijas un negaidot finansiālu labumu. Tas dod labumu katram brīvprātīgajam atsevišķi, kā arī kopienai un sabiedrībai kopumā. Tas ir arī instruments, ar kuru indivīdi un biedrības risina humānas, sociālas vai ar vidi saistītas vajadzības un problēmas, it īpaši ārkārtas situācijās, kurās var būt iesaistīta visa sabiedrība kopumā. Šādas darbības bieži tiek veiktas, lai atbalstītu bezpeļņas organizāciju vai kopienu ierosmes. Brīvprātīgās darbības neaizstāj profesionāla, algota darba iespējas, bet gan dod papildu labumu sabiedrībai, palīdzot sasniegt sociālus un kultūras mērķus.

Grozījums Nr. 7

Lēmuma priekšlikums

4. apsvērums

| (4) | Strauji mainīgajās sabiedrībās ir nepieciešams nodrošināt
  infrastruktūru, kas veicina brīvprātīgās darbības
  , lai ļautu
  brīvprātīgajos pasākumos
  iesaistīties vairāk cilvēkiem. Tādēļ ir svarīgi atbalstīt savstarpēju mācīšanos un labas prakses apmaiņu Kopienas mērogā. |
| --- | --- |

(4)

Strauji mainīgajās sabiedrībās ir nepieciešams nodrošināt
  infrastruktūru, kas veicina brīvprātīgās darbības
  , lai ļautu
  brīvprātīgajos pasākumos
  iesaistīties vairāk cilvēkiem. Tādēļ ir svarīgi atbalstīt savstarpēju mācīšanos un labas prakses apmaiņu Kopienas mērogā.

| (4) | Strauji mainīgajās sabiedrībās ir nepieciešams nodrošināt
  efektīvu atbalstu un īstenot pasākumus brīvprātīgām darbībām
  , lai ļautu
  tajās
  iesaistīties vairāk cilvēkiem. Tādēļ ir svarīgi atbalstīt savstarpējo mācīšanos un labas prakses apmaiņu
  un attīstību
  Kopienas
  , valstu, reģionālā un vietējā
  mērogā
  , cita starpā, izveidojot brīvprātīgo organizāciju savstarpējās sadarbības un sadarbības tīklu efektīvas sistēmas un jo īpaši izveidojot interneta portālu
  . |
| --- | --- |

(4)

Strauji mainīgajās sabiedrībās ir nepieciešams nodrošināt
  efektīvu atbalstu un īstenot pasākumus brīvprātīgām darbībām
  , lai ļautu
  tajās
  iesaistīties vairāk cilvēkiem. Tādēļ ir svarīgi atbalstīt savstarpējo mācīšanos un labas prakses apmaiņu
  un attīstību
  Kopienas
  , valstu, reģionālā un vietējā
  mērogā
  , cita starpā, izveidojot brīvprātīgo organizāciju savstarpējās sadarbības un sadarbības tīklu efektīvas sistēmas un jo īpaši izveidojot interneta portālu
  .

Grozījums Nr. 8

Lēmuma priekšlikums

5. apsvērums

| (5) | Starpvaldību konferencē 1997. gadā pieņēma deklarāciju Nr. 38 par brīvprātīgo dienestu darbību, ko pievienoja Amsterdamas līguma nobeiguma aktam, un atzina brīvprātīgo dienestu darbības nozīmīgo ieguldījumu sociālās solidaritātes veidošanā. |
| --- | --- |

(5)

Starpvaldību konferencē 1997. gadā pieņēma deklarāciju Nr. 38 par brīvprātīgo dienestu darbību, ko pievienoja Amsterdamas līguma nobeiguma aktam, un atzina brīvprātīgo dienestu darbības nozīmīgo ieguldījumu sociālās solidaritātes veidošanā.

| (5) | Starpvaldību konferencē 1997. gadā pieņēma deklarāciju Nr. 38 par brīvprātīgo dienestu darbību, ko pievienoja Amsterdamas līguma nobeiguma aktam, un atzina brīvprātīgo dienestu darbības nozīmīgo ieguldījumu sociālās solidaritātes veidošanā
  un vairāku paaudžu brīvprātīgā darba veicināšanā
  . |
| --- | --- |

(5)

Starpvaldību konferencē 1997. gadā pieņēma deklarāciju Nr. 38 par brīvprātīgo dienestu darbību, ko pievienoja Amsterdamas līguma nobeiguma aktam, un atzina brīvprātīgo dienestu darbības nozīmīgo ieguldījumu sociālās solidaritātes veidošanā
  un vairāku paaudžu brīvprātīgā darba veicināšanā
  .

Grozījums Nr. 9

Lēmuma priekšlikums

12. apsvērums

| (12) | Uz
  brīvprātīgo darbu
  attiecas vairākas tādas Kopienas programmas, kas
  vērstas
  uz brīvprātīgo mobilitāti, piemēram, programmas “Jaunatne rīcībā” Eiropas Brīvprātīgo dienests, Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”. |
| --- | --- |

(12)

Uz
  brīvprātīgo darbu
  attiecas vairākas tādas Kopienas programmas, kas
  vērstas
  uz brīvprātīgo mobilitāti, piemēram, programmas “Jaunatne rīcībā” Eiropas Brīvprātīgo dienests, Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”.

| (12) | Uz
  brīvprātīgajām darbībām
  attiecas vairākas tādas Kopienas programmas
  un tīkli
  , kas
  vērsti
  uz brīvprātīgo
  darbību
  mobilitāti
  visu vecumu cilvēkiem
  , piemēram, programmas “Jaunatne darbībā” Eiropas Brīvprātīgo dienests, Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”.
  Tā kā brīvprātīgais darbs ietver horizontālu aspektu, tas radīs sinerģijas starp šīm programmām. |
| --- | --- |

(12)

Uz
  brīvprātīgajām darbībām
  attiecas vairākas tādas Kopienas programmas
  un tīkli
  , kas
  vērsti
  uz brīvprātīgo
  darbību
  mobilitāti
  visu vecumu cilvēkiem
  , piemēram, programmas “Jaunatne darbībā” Eiropas Brīvprātīgo dienests, Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”.
  Tā kā brīvprātīgais darbs ietver horizontālu aspektu, tas radīs sinerģijas starp šīm programmām.

Grozījums Nr. 10

Lēmuma priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| (12a) | Brīvprātīgais darbs ir ļoti svarīgs elements aktīvas pilsonības veicināšanā, pilsoniskas sabiedrības sekmēšanā un solidaritātes stiprināšanā. |
| --- | --- |

(12a)

Brīvprātīgais darbs ir ļoti svarīgs elements aktīvas pilsonības veicināšanā, pilsoniskas sabiedrības sekmēšanā un solidaritātes stiprināšanā.

Grozījums Nr. 11

Lēmuma priekšlikums

13. apsvērums

| (13) | Eiropā pastāv
  arī plašs
  brīvprātīgo darbību klāsts
  , kas
  jāsaglabā un tālāk jāpilnveido. |
| --- | --- |

(13)

Eiropā pastāv
  arī plašs
  brīvprātīgo darbību klāsts
  , kas
  jāsaglabā un tālāk jāpilnveido.

| (13) | Eiropā pastāv brīvprātīgo darbību
  plašs
  klāsts
  un tām ir senas tradīcijas, un šī daudzveidība un tradīcijas ir
  jāsaglabā un tālāk jāpilnveido
  , cita starpā izveidojot starpvalstu tīklu starp brīvprātīgajām apvienībām dažādās dalībvalstīs, tā radot stabilu platformu pieredzes un labākās prakses apmaiņai
  . |
| --- | --- |

(13)

Eiropā pastāv brīvprātīgo darbību
  plašs
  klāsts
  un tām ir senas tradīcijas, un šī daudzveidība un tradīcijas ir
  jāsaglabā un tālāk jāpilnveido
  , cita starpā izveidojot starpvalstu tīklu starp brīvprātīgajām apvienībām dažādās dalībvalstīs, tā radot stabilu platformu pieredzes un labākās prakses apmaiņai
  .

Grozījums Nr. 12

Lēmuma priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| (13a) | Eiropas Brīvprātīgā darba gadam būtu jāpalīdz mudināt dalībvalstis nodrošināt brīvprātīgajiem juridisko noteiktību attiecībā uz viņu juridisko statusu. |
| --- | --- |

(13a)

Eiropas Brīvprātīgā darba gadam būtu jāpalīdz mudināt dalībvalstis nodrošināt brīvprātīgajiem juridisko noteiktību attiecībā uz viņu juridisko statusu.

Grozījums Nr. 13

Lēmuma priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| (13b) | ES ir būtiska nozīme, veicinot, attīstot un atbalstot brīvprātīgo darbu visā ES. Tomēr ļoti svarīgi ir atsevišķās dalībvalstīs apzināties un ņemt vērā brīvprātīgā darba dažādo raksturu. |
| --- | --- |

(13b)

ES ir būtiska nozīme, veicinot, attīstot un atbalstot brīvprātīgo darbu visā ES. Tomēr ļoti svarīgi ir atsevišķās dalībvalstīs apzināties un ņemt vērā brīvprātīgā darba dažādo raksturu.

Grozījums Nr. 14

Lēmuma priekšlikums

14. apsvērums

| (14) | Brīvprātīgais darbs ir potenciāls ieguldījums Eiropas sabiedrības harmoniskā attīstībā.
  Brīvprātīgās darbības nozīmē bagātīgu neformālās izglītības pieredzi, kas stiprina jauniešu profesionālās spējas un kompetenci, uzlabo viņu nodarbinātības iespējas un solidaritātes apziņu, pilnveido sociālās spējas un sekmē integrāciju sabiedrībā, kā arī veicina sabiedrisko līdzdalību. |
| --- | --- |

(14)

Brīvprātīgais darbs ir potenciāls ieguldījums Eiropas sabiedrības harmoniskā attīstībā.
  Brīvprātīgās darbības nozīmē bagātīgu neformālās izglītības pieredzi, kas stiprina jauniešu profesionālās spējas un kompetenci, uzlabo viņu nodarbinātības iespējas un solidaritātes apziņu, pilnveido sociālās spējas un sekmē integrāciju sabiedrībā, kā arī veicina sabiedrisko līdzdalību.

| (14) | Brīvprātīgais darbs ir potenciāls ieguldījums Eiropas sabiedrības harmoniskā attīstībā
  , veicinot sociālo integrāciju un sociālo labklājību, apkarojot rasismu un aizspriedumus un dodot ieguldījumu dažādu kultūru un reliģiju savstarpējā dialogā
  . |
| --- | --- |

(14)

Brīvprātīgais darbs ir potenciāls ieguldījums Eiropas sabiedrības harmoniskā attīstībā
  , veicinot sociālo integrāciju un sociālo labklājību, apkarojot rasismu un aizspriedumus un dodot ieguldījumu dažādu kultūru un reliģiju savstarpējā dialogā
  .

Grozījums Nr. 15

Lēmuma priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| (14a) | Ikvienam indivīdam būtu jādod iespēja kļūt par brīvprātīgo. Lai veicinātu personisko attīstību un līdzdalību, būtu jādod aizvien lielākas iespējas piedalīties brīvprātīgajās darbībās patvēruma meklētājiem, bēgļiem un legāli dzīvojošiem imigrantiem, jo īpaši gadījumos, kad tie nespēj atrast darbu. |
| --- | --- |

(14a)

Ikvienam indivīdam būtu jādod iespēja kļūt par brīvprātīgo. Lai veicinātu personisko attīstību un līdzdalību, būtu jādod aizvien lielākas iespējas piedalīties brīvprātīgajās darbībās patvēruma meklētājiem, bēgļiem un legāli dzīvojošiem imigrantiem, jo īpaši gadījumos, kad tie nespēj atrast darbu.

Grozījums Nr. 16

Lēmuma priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| (14b) | Brīvprātīgais darbs nozīmē bagātīgu neformālās izglītības pieredzi, kas stiprina profesionālās iemaņas un kompetenci, uzlabo nodarbinātības iespējas, veicinot atgriešanos darba tirgū, attīsta sociālās prasmes un sniedz ieguldījumu personu izaugsmē un iedzīvotāju labklājībā. |
| --- | --- |

(14b)

Brīvprātīgais darbs nozīmē bagātīgu neformālās izglītības pieredzi, kas stiprina profesionālās iemaņas un kompetenci, uzlabo nodarbinātības iespējas, veicinot atgriešanos darba tirgū, attīsta sociālās prasmes un sniedz ieguldījumu personu izaugsmē un iedzīvotāju labklājībā.

Grozījums Nr. 17

Lēmuma priekšlikums

14.c apsvērums (jauns)

| (14c) | Īstenojot pasākumus Eiropas Savienībā un trešās valstīs, brīvprātīgais darbs var palīdzēt cīnīties ar nabadzību un panākt sociālo un ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(14c)

Īstenojot pasākumus Eiropas Savienībā un trešās valstīs, brīvprātīgais darbs var palīdzēt cīnīties ar nabadzību un panākt sociālo un ekonomisko attīstību.

Grozījums Nr. 18

Lēmuma priekšlikums

14.d apsvērums (jauns)

| (14d) | Uzņēmēji, īstenojot uzņēmumu sociālās atbildības stratēģiju, varētu atbalstīt un veicināt brīvprātīgās darbības. |
| --- | --- |

(14d)

Uzņēmēji, īstenojot uzņēmumu sociālās atbildības stratēģiju, varētu atbalstīt un veicināt brīvprātīgās darbības.

Grozījums Nr. 19

Lēmuma priekšlikums

15. apsvērums

| (15) | Neraugoties uz iepriekšminēto, brīvprātīgā darba potenciāls vēl nav pilnībā izsmelts. Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs iespēju Eiropas mērogā pierādīt to, ka brīvprātīgais darbs veicina sabiedrisko līdzdalību. Tas var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju
  sabiedrības
  piederības un
  saistību apzināšanās izjūtu
  visos līmeņos — vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā. |
| --- | --- |

(15)

Neraugoties uz iepriekšminēto, brīvprātīgā darba potenciāls vēl nav pilnībā izsmelts. Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs iespēju Eiropas mērogā pierādīt to, ka brīvprātīgais darbs veicina sabiedrisko līdzdalību. Tas var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju
  sabiedrības
  piederības un
  saistību apzināšanās izjūtu
  visos līmeņos — vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā.

| (15) | Neraugoties uz iepriekšminēto, brīvprātīgā darba potenciāls vēl nav pilnībā izsmelts.
  Turklāt Eiropas līmenī darbs, ko savā brīvajā laikā veic brīvprātīgie, līdz šim nav bijis oficiāli atzīts. Tādējādi
  Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs iespēju Eiropas mērogā pierādīt to, ka brīvprātīgais darbs veicina sabiedrisko līdzdalību. Tas var palīdzēt
  stiprināt
  iedzīvotāju piederības un
  saiknes sajūtu ar sabiedrību
  visos līmeņos — vietējā, reģionu, valstu un Eiropas mērogā
  , kā arī mudināt dalībvalstis apkarot diskrimināciju, tādējādi nodrošinot, ka ikvienā dalībvalstī pastāvīgie iedzīvotāji ārvalstnieki, tostarp patvēruma meklētāji, var strādāt bezpeļņas organizācijās kā brīvprātīgie vai veikt neapmaksātu darbu
  . |
| --- | --- |

(15)

Neraugoties uz iepriekšminēto, brīvprātīgā darba potenciāls vēl nav pilnībā izsmelts.
  Turklāt Eiropas līmenī darbs, ko savā brīvajā laikā veic brīvprātīgie, līdz šim nav bijis oficiāli atzīts. Tādējādi
  Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs iespēju Eiropas mērogā pierādīt to, ka brīvprātīgais darbs veicina sabiedrisko līdzdalību. Tas var palīdzēt
  stiprināt
  iedzīvotāju piederības un
  saiknes sajūtu ar sabiedrību
  visos līmeņos — vietējā, reģionu, valstu un Eiropas mērogā
  , kā arī mudināt dalībvalstis apkarot diskrimināciju, tādējādi nodrošinot, ka ikvienā dalībvalstī pastāvīgie iedzīvotāji ārvalstnieki, tostarp patvēruma meklētāji, var strādāt bezpeļņas organizācijās kā brīvprātīgie vai veikt neapmaksātu darbu
  .

Grozījums Nr. 20

Lēmuma priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| (15a) | Būtu jāmudina dalībvalstis samazināt birokrātiskos šķēršļus, kas traucē brīvprātīgajiem veikt brīvprātīgās darbības. |
| --- | --- |

(15a)

Būtu jāmudina dalībvalstis samazināt birokrātiskos šķēršļus, kas traucē brīvprātīgajiem veikt brīvprātīgās darbības.

Grozījums Nr. 21

Lēmuma priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| (15b) | Ar Eiropas Brīvprātīgā darba gadu būtu jāuzsver brīvprātīgā darba galvenā nozīme, tajā pašā laikā būtu jāatgādina dalībvalstīm, ka to nevajadzētu izmantot pamatvajadzību apmierināšanai, par ko parasti rūpējas sociālie dienesti, un tam nevajadzētu aizstāt valsts iestāžu funkcijas. |
| --- | --- |

(15b)

Ar Eiropas Brīvprātīgā darba gadu būtu jāuzsver brīvprātīgā darba galvenā nozīme, tajā pašā laikā būtu jāatgādina dalībvalstīm, ka to nevajadzētu izmantot pamatvajadzību apmierināšanai, par ko parasti rūpējas sociālie dienesti, un tam nevajadzētu aizstāt valsts iestāžu funkcijas.

Grozījums Nr. 22

Lēmuma priekšlikums

16. apsvērums

| (16) | 2011. gads būs Apvienoto Nāciju brīvprātīgo 2001. starptautiskā gada 10. gadadiena. |
| --- | --- |

(16)

2011. gads būs Apvienoto Nāciju brīvprātīgo 2001. starptautiskā gada 10. gadadiena.

| (16) | 5. decembris ir Starptautiskā brīvprātīgā darba diena, un
  2011. gads būs Apvienoto Nāciju brīvprātīgo 2001. starptautiskā gada 10. gadadiena. |
| --- | --- |

(16)

5. decembris ir Starptautiskā brīvprātīgā darba diena, un
  2011. gads būs Apvienoto Nāciju brīvprātīgo 2001. starptautiskā gada 10. gadadiena.

Grozījums Nr. 23

Lēmuma priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| (16a) | Brīvprātīgajam darbam papildus tā sociālajam nozīmīgumam ir arī ekonomiska vērtība, un tas dod ievērojamu ieguldījumu ekonomikā. |
| --- | --- |

(16a)

Brīvprātīgajam darbam papildus tā sociālajam nozīmīgumam ir arī ekonomiska vērtība, un tas dod ievērojamu ieguldījumu ekonomikā.

Grozījums Nr. 24

Lēmuma priekšlikums

16.b apsvērums (jauns)

| (16b) | Brīvprātīgajam darbam ir būtiska nozīme vides un civilajā aizsardzībā, tādēļ ir jāatzīst un jāatbalsta tā ieguldījums šajās jomās, jo īpaši ES jaunajās demokrātiskajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(16b)

Brīvprātīgajam darbam ir būtiska nozīme vides un civilajā aizsardzībā, tādēļ ir jāatzīst un jāatbalsta tā ieguldījums šajās jomās, jo īpaši ES jaunajās demokrātiskajās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 25

Lēmuma priekšlikums

16.c apsvērums (jauns)

| (16c) | Brīvprātīgā darba atzīšana par atbilstīgu līdzekli prasmju un iemaņu apgūšanai, piemēram, izmantojot YOUTHPASS saistībā ar EUROPASS, nodrošinās to, ka brīvprātīgo darbu neuzskata par alternatīvu formālajai izglītībai, bet gan par papildinājumu tai, turklāt tiks veicināta brīvprātīgo mobilitāte. |
| --- | --- |

(16c)

Brīvprātīgā darba atzīšana par atbilstīgu līdzekli prasmju un iemaņu apgūšanai, piemēram, izmantojot YOUTHPASS saistībā ar EUROPASS, nodrošinās to, ka brīvprātīgo darbu neuzskata par alternatīvu formālajai izglītībai, bet gan par papildinājumu tai, turklāt tiks veicināta brīvprātīgo mobilitāte.

Grozījums Nr. 26

Lēmuma priekšlikums

16.d apsvērums (jauns)

| (16d) | Brīvprātīgo ieguldītā laika atzīšana par līdzfinansējumu (ieguldījumu natūrā) Eiropas un dalībvalstu projektos liecinātu, ka brīvprātīgo centieni tiek pietiekami novērtēti, un tas mudinātu brīvprātīgo organizācijas turpināt savu darbību. |
| --- | --- |

(16d)

Brīvprātīgo ieguldītā laika atzīšana par līdzfinansējumu (ieguldījumu natūrā) Eiropas un dalībvalstu projektos liecinātu, ka brīvprātīgo centieni tiek pietiekami novērtēti, un tas mudinātu brīvprātīgo organizācijas turpināt savu darbību.

Grozījums Nr. 27

Lēmuma priekšlikums

1. pants

Ar šo 2011. gads tiek pasludināts par “Eiropas
  Brīvprātīgā
  darba gadu” (turpmāk “Gads”).

Ar šo 2011. gads tiek pasludināts par “Eiropas
  Brīvprātīgo darbību un aktīvas pilsonības veicināšanas
  gadu” (turpmāk “Eiropas gads”).

(Šis grozījums attiecas uz visu dokumentu.)

Grozījums Nr. 28

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 1. punkts

Eiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt, it īpaši apmainoties ar pieredzi un labu praksi, dalībvalstu
  ,
  vietējo un reģionu iestāžu
  un pilsoniskās sabiedrības
  centienus radīt tādus nosacījumus, kas ir labvēlīgi brīvprātīgā darba veikšanai Eiropas Savienībā.

Eiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt, it īpaši apmainoties ar pieredzi un labu praksi
  , kā arī veicinot novatorisku pieeju un novērtējamu pieredzi, Eiropas Savienības
  , dalībvalstu
  un
  vietējo un reģionu iestāžu centienus radīt tādus nosacījumus
  pilsoniskajai sabiedrībai
  , kas ir labvēlīgi brīvprātīgā darba veikšanai Eiropas Savienībā
  , kā arī palielināt brīvprātīgo darbību pamanāmību un sekmēt brīvprātīgo darbību nozīmi Eiropas Savienībā
  .

Grozījums Nr. 29

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 1. daļa

| 1. | Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu ES kontekstā; |
| --- | --- |

1.

Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu ES kontekstā;

| 1. | Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības,
  partnerības
  un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu Kopienas kontekstā; |
| --- | --- |

1.

Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības,
  partnerības
  un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu Kopienas kontekstā;

Grozījums Nr. 30

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 2. daļa

| 2. | Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana.
  Vienkāršot brīvprātīgo darbu un veicināt
  sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām nozarēm ES mērogā; |
| --- | --- |

2.

Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana.
  Vienkāršot brīvprātīgo darbu un veicināt
  sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām nozarēm ES mērogā;

| 2. | Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana,
  ievērojot to mērķus, prioritātes un autonomiju,
  un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana.
  Sekmēt brīvprātīgā darba veicēju un brīvprātīgo organizāciju piekļuvi atbilstošam, ilgtspējīgam finansējumam: veicinot
  sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām
  bezpeļņas
  nozarēm ES mērogā
  , atbalstot iniciatīvas ārkārtas situācijās saistībā ar humānām un vides problēmām, gan tās novēršot, gan tās pārvarot, kā arī pienācīgi apmācot brīvprātīgos risināt ārkārtas situācijas un rīkoties šādās situācijās, kā arī rodot brīvprātīgajam darbam stabilu pamatu. Brīvprātīgo organizāciju pienākums rūpēties par šā darba veicējiem būtu jānosaka tiesību aktos, un tas būtu jāattiecina arī uz piemērotu aizsardzību, izmantojot apdrošināšanu, veselības un drošības aizsardzību, kā arī apmācību
  ; |
| --- | --- |

2.

Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana,
  ievērojot to mērķus, prioritātes un autonomiju,
  un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana.
  Sekmēt brīvprātīgā darba veicēju un brīvprātīgo organizāciju piekļuvi atbilstošam, ilgtspējīgam finansējumam: veicinot
  sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām
  bezpeļņas
  nozarēm ES mērogā
  , atbalstot iniciatīvas ārkārtas situācijās saistībā ar humānām un vides problēmām, gan tās novēršot, gan tās pārvarot, kā arī pienācīgi apmācot brīvprātīgos risināt ārkārtas situācijas un rīkoties šādās situācijās, kā arī rodot brīvprātīgajam darbam stabilu pamatu. Brīvprātīgo organizāciju pienākums rūpēties par šā darba veicējiem būtu jānosaka tiesību aktos, un tas būtu jāattiecina arī uz piemērotu aizsardzību, izmantojot apdrošināšanu, veselības un drošības aizsardzību, kā arī apmācību
  ;

Grozījums Nr. 31

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 3. daļa

| 3. | Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību ES mērogā un dalībvalstīs par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā. |
| --- | --- |

3.

Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību ES mērogā un dalībvalstīs par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā.

| 3. | Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām
  , tostarp brīvprātīgo atbilstošu veselības un drošības apdrošināšanu, izmantojot apdrošināšanu negadījumiem un personīgās atbildības apdrošināšanu, veicot brīvprātīgo darbu, efektīvu iegūtās kompetences atzīšanu, novērtējot iegūto pieredzi un līdzvērtīgu kompetenci, kas mācību un darba meklēšanas nolūkā iegūta brīvprātīgo apmācības programmās
  un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību ES mērogā un dalībvalstīs par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā; |
| --- | --- |

3.

Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām
  , tostarp brīvprātīgo atbilstošu veselības un drošības apdrošināšanu, izmantojot apdrošināšanu negadījumiem un personīgās atbildības apdrošināšanu, veicot brīvprātīgo darbu, efektīvu iegūtās kompetences atzīšanu, novērtējot iegūto pieredzi un līdzvērtīgu kompetenci, kas mācību un darba meklēšanas nolūkā iegūta brīvprātīgo apmācības programmās
  un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību ES mērogā un dalībvalstīs par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā;

Grozījums Nr. 32

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 3.a daļa(jauna)

| 3.a | Ar brīvprātīgo darbu veicināt starptautisko un Eiropas solidaritāti, sekmējot mieru, ziemeļu–dienvidu sadarbību, vides aizsardzību, kā arī solidāras sociālas ekonomikas atzīšanu. |
| --- | --- |

3.a

Ar brīvprātīgo darbu veicināt starptautisko un Eiropas solidaritāti, sekmējot mieru, ziemeļu–dienvidu sadarbību, vides aizsardzību, kā arī solidāras sociālas ekonomikas atzīšanu.

Grozījums Nr. 33

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 4. daļa

| 4. | Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas kohēzija. |
| --- | --- |

4.

Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas kohēzija.

| 4. | Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas, kā arī
  sociālā
  kohēzija,
  un veicināt brīvprātīgās darbības, lai tās padarītu pilsoņiem pievilcīgākas, tādā veidā sekmējot viņu iesaistīšanos sabiedriskās darbībās
  . |
| --- | --- |

4.

Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas, kā arī
  sociālā
  kohēzija,
  un veicināt brīvprātīgās darbības, lai tās padarītu pilsoņiem pievilcīgākas, tādā veidā sekmējot viņu iesaistīšanos sabiedriskās darbībās
  .

Grozījums Nr. 34

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 4.a daļa (jauna)

| 4.a | Baltās grāmatas sagatavošana par brīvprātīgo darbu. Veicināt labvēlīgu vidi brīvprātīgajam darbam ES. |
| --- | --- |

4.a

Baltās grāmatas sagatavošana par brīvprātīgo darbu. Veicināt labvēlīgu vidi brīvprātīgajam darbam ES.

Grozījums Nr. 35

Lēmuma priekšlikums

2. pants – 2. punkts – 4.b daļa (jauna)

| 4.b | Veicināt brīvprātīgā darba panākumu atzīšanu gan dalībvalstīs, gan starp tām, lai nodrošinātu, ka visā Eiropas Savienībā var viegli izplatīt labu praksi un veiksmīgas brīvprātīgā darba stratēģijas. |
| --- | --- |

4.b

Veicināt brīvprātīgā darba panākumu atzīšanu gan dalībvalstīs, gan starp tām, lai nodrošinātu, ka visā Eiropas Savienībā var viegli izplatīt labu praksi un veiksmīgas brīvprātīgā darba stratēģijas.

Grozījums Nr. 36

Lēmuma priekšlikums

3. pants – 1. punkts

1.   Pasākumos, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir ietvertas šādas Kopienas, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa iniciatīvas, kas saistītas ar Eiropas gada mērķiem:

1.   Pasākumos, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir ietvertas šādas Kopienas, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa iniciatīvas, kas saistītas ar Eiropas gada mērķiem:

| — | pieredzes un labas prakses apmaiņa; |
| --- | --- |

—

pieredzes un labas prakses apmaiņa;

| — | pieredzes un labas prakses apmaiņa
  , jo īpaši izmantojot efektīvas sadarbības sistēmas un brīvprātīgā darba veicēju organizāciju tīklus
  ; |
| --- | --- |

—

pieredzes un labas prakses apmaiņa
  , jo īpaši izmantojot efektīvas sadarbības sistēmas un brīvprātīgā darba veicēju organizāciju tīklus
  ;

| — | saistītu zinātnisko pētījumu un izpētes rezultātu izplatīšana; |
| --- | --- |

—

saistītu zinātnisko pētījumu un izpētes rezultātu izplatīšana;

| — | konferences, pasākumi un iniciatīvas, ar kurām veicina
  diskusijas
  un
  izpratni
  par brīvprātīgā darba nozīmi un vērtību
  un novērtē brīvprātīgo pūles
  ; |
| --- | --- |

—

konferences, pasākumi un iniciatīvas, ar kurām veicina
  diskusijas
  un
  izpratni
  par brīvprātīgā darba nozīmi un vērtību
  un novērtē brīvprātīgo pūles
  ;

| — | konferences, pasākumi un iniciatīvas, ar kurām veicina
  dialogu, novatorisku pieeju
  un
  pieredzes novērtēšanu. Izpratnes sekmēšana
  par brīvprātīgā darba nozīmi un vērtību
  , kā arī starptautisku tīklu stiprināšana nolūkā veicināt aktīvas diskusijas
  ; |
| --- | --- |

—

konferences, pasākumi un iniciatīvas, ar kurām veicina
  dialogu, novatorisku pieeju
  un
  pieredzes novērtēšanu. Izpratnes sekmēšana
  par brīvprātīgā darba nozīmi un vērtību
  , kā arī starptautisku tīklu stiprināšana nolūkā veicināt aktīvas diskusijas
  ;

| — | informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas. |
| --- | --- |

—

informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas.

| — | informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas
  , tostarp, izmantojot jaunos plašsaziņas līdzekļus un internetu, kā arī izveidojot Eiropas portālu, lai šo mērķi sasniegtu; |
| --- | --- |

—

informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas
  , tostarp, izmantojot jaunos plašsaziņas līdzekļus un internetu, kā arī izveidojot Eiropas portālu, lai šo mērķi sasniegtu;

| — | konkrētā brīvprātīgo darba jomā iesaistīto dalībnieku, organizāciju, ieinteresēto personu Eiropas datubāzes izveide tiešsaistē, kurā iekļauti gan pabeigti, gan pašreizējie projekti, gan to nākamās iniciatīvas, lai veidotu labākus sadarbības tīklus un uzlabotu komunikāciju starp viņiem; |
| --- | --- |

—

konkrētā brīvprātīgo darba jomā iesaistīto dalībnieku, organizāciju, ieinteresēto personu Eiropas datubāzes izveide tiešsaistē, kurā iekļauti gan pabeigti, gan pašreizējie projekti, gan to nākamās iniciatīvas, lai veidotu labākus sadarbības tīklus un uzlabotu komunikāciju starp viņiem;

| — | pasākumi nolūkā veicināt brīvprātīgo ieguldītā laika izmantošanu kā līdzfinansējumu Eiropas projektos. |
| --- | --- |

—

pasākumi nolūkā veicināt brīvprātīgo ieguldītā laika izmantošanu kā līdzfinansējumu Eiropas projektos.

Grozījums Nr. 37

Lēmuma priekšlikums

4. pants – 2. punkts

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka iepriekšminētā iestāde pienācīgi iesaista plašu ieinteresēto personu loku valsts, reģionu un vietējā mērogā.

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka iepriekšminētā iestāde pienācīgi iesaista plašu ieinteresēto personu loku valsts, reģionu un vietējā mērogā
  , jo īpaši valsts darba programmas un valsts pasākuma(-u) izstrādes gaitā visā Eiropas gada īstenošanas laikā
  .
  Finansējumu, kas paredzēts Eiropas gada mērķu sasniegšanai, piešķir pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir tieši iesaistītas brīvprātīgajās darbībās un darbā. Īpaša uzmanība katrā valsts programmā jāpievērš administratīvo procedūru vienkāršošanai, cita starpā, atvieglojot piekļuvi finansējumam mazām apvienībām ar ierobežotiem līdzekļiem.

Grozījums Nr. 38

Lēmuma priekšlikums

5. pants – 4. punkts

Eiropas gada pasākumos būs iesaistīts Eiropas Parlaments, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.

Eiropas gada pasākumos būs
  cieši
  iesaistīts Eiropas Parlaments, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja
  , kā mērķis ir sasniegt pievienoto vērtību, kuru nodrošina labākās prakses apmaiņa Kopienas līmenī, arī starp ES iestādēm
  .

Grozījums Nr. 39

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 1. punkts

1.   Šā lēmuma īstenošanai paredzētais budžets laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim ir
  EUR 6 000 000
  .

1.   Šā lēmuma īstenošanai paredzētais budžets laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim ir
  EUR 10 000 000
  .

Grozījums Nr. 40

Lēmuma priekšlikums

7. pants – 2. punkts

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās.

2.   Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās,
  neierobežojot citu 3.b izdevumu apakš-kategorijas programmu vai pasākumu finansējumu
  .

Grozījums Nr. 41

Lēmuma priekšlikums

8. pants

Eiropas gada mērķiem Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar ANO un Eiropas Padomi, lielu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu pamanāmu ES dalību.

Eiropas gada mērķiem Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar ANO un Eiropas Padomi, lielu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu pamanāmu ES dalību,
  kā arī var darboties, lai stimulētu citas starptautiskās organizācijas, tā veicinot brīvprātīgā darba dimensiju visā pasaulē. Sadarbībā ar šīm organizācijām Komisija atbalsta starptautiskā brīvprātīgā darba programmas, lai veicinātu labākās prakses apmaiņu saistībā ar brīvprātīgo darbu trešās valstīs.

Grozījums Nr. 42

Lēmuma priekšlikums

9. pants

Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu un citu Kopienas, valstu un reģionu rīcības un iniciatīvu konsekvenci, kas var palīdzēt sasniegt Eiropas gada mērķus.

Komisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu un citu Kopienas
  programmu un rīcības, kā arī
  valstu un reģionu rīcības un iniciatīvu konsekvenci
  un papildināmību
  , kas var palīdzēt sasniegt Eiropas gada mērķus.

Grozījums Nr. 43

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – A daļa – 1. punkts

| 1. | Informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp: |
| --- | --- |

1.

Informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp:

| 1. | Informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp: |
| --- | --- |

1.

Informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp:

| — | pamanāmi pasākumi un forumi pieredzes un labas prakses apmaiņai; |
| --- | --- |

—

pamanāmi pasākumi un forumi pieredzes un labas prakses apmaiņai;

| — | pamanāmi pasākumi un forumi pieredzes un labas prakses apmaiņai
  , prioritāti piešķirot mērķsadarbības un mobilitātes programmām, piedaloties Eiropas organizācijām vai struktūrām, kuras aktīvi darbojas brīvprātīgā darba jomā, darba devēju apvienību un biedrību, Eiropas Parlamenta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, kā arī Reģionu komitejas pārstāvjiem
  ; |
| --- | --- |

—

pamanāmi pasākumi un forumi pieredzes un labas prakses apmaiņai
  , prioritāti piešķirot mērķsadarbības un mobilitātes programmām, piedaloties Eiropas organizācijām vai struktūrām, kuras aktīvi darbojas brīvprātīgā darba jomā, darba devēju apvienību un biedrību, Eiropas Parlamenta, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, kā arī Reģionu komitejas pārstāvjiem
  ;

| — | konkursi ar vai bez balvām; |
| --- | --- |

—

konkursi ar vai bez balvām;

| — | sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem, kas būs partneri, izplatot informāciju par Eiropas
  Brīvprātīgā darba
  gadu; |
| --- | --- |

—

sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem, kas būs partneri, izplatot informāciju par Eiropas
  Brīvprātīgā darba
  gadu;

| — | sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem, kas būs partneri, izplatot informāciju par
  brīvprātīgajām darbībām un
  Eiropas gadu; |
| --- | --- |

—

sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem, kas būs partneri, izplatot informāciju par
  brīvprātīgajām darbībām un
  Eiropas gadu;

| — | tādu materiālu un instrumentu sagatavošana plašsaziņas līdzekļiem, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kuri būs pieejami visā Kopienas teritorijā, |
| --- | --- |

—

tādu materiālu un instrumentu sagatavošana plašsaziņas līdzekļiem, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kuri būs pieejami visā Kopienas teritorijā,

| — | tādu materiālu un instrumentu sagatavošana plašsaziņas līdzekļiem, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kuri būs pieejami visā Kopienas teritorijā; |
| --- | --- |

—

tādu materiālu un instrumentu sagatavošana plašsaziņas līdzekļiem, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kuri būs pieejami visā Kopienas teritorijā;

| — | pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, shēmām un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas
  Brīvprātīgā darba
  gada mērķu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, shēmām un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas
  Brīvprātīgā darba
  gada mērķu īstenošanu,

| — | pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, shēmām un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas gada mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, shēmām un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas gada mērķu īstenošanu;

| — | informācijas tīmekļa vietnes izveide par Eiropu, tostarp portāls brīvprātīgā darba projektu reklamētājiem, kas informē par dažādām Kopienas programmām un iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

informācijas tīmekļa vietnes izveide par Eiropu, tostarp portāls brīvprātīgā darba projektu reklamētājiem, kas informē par dažādām Kopienas programmām un iniciatīvām.

| — | informācijas interneta vietnes izveide par Eiropu, tostarp portāls brīvprātīgā darba projektu reklamētājiem, kas informē par dažādām Kopienas programmām un iniciatīvām
  , kura būs pastāvīga platforma dažādo ieinteresēto personu interaktīvai sadarbībai; |
| --- | --- |

—

informācijas interneta vietnes izveide par Eiropu, tostarp portāls brīvprātīgā darba projektu reklamētājiem, kas informē par dažādām Kopienas programmām un iniciatīvām
  , kura būs pastāvīga platforma dažādo ieinteresēto personu interaktīvai sadarbībai;

| — | brīvprātīgā darba ieguldījuma valsts ieņēmumos un tā ietekmes uz sabiedrību pamanāmības palielināšana, iekļaujot brīvprātīgo darbu kā īpašu kategoriju Eurostat statistikas pārskatos, veidojot satelītkontus par bezpeļņas organizācijām un brīvprātīgo darbu iekļaujot minētajos kontos, kā arī, nosakot katra gada 5. decembri par Starptautisko brīvprātīgā darba dienu, ko ANO atzinusi kopš 1985. gada. |
| --- | --- |

—

brīvprātīgā darba ieguldījuma valsts ieņēmumos un tā ietekmes uz sabiedrību pamanāmības palielināšana, iekļaujot brīvprātīgo darbu kā īpašu kategoriju Eurostat statistikas pārskatos, veidojot satelītkontus par bezpeļņas organizācijām un brīvprātīgo darbu iekļaujot minētajos kontos, kā arī, nosakot katra gada 5. decembri par Starptautisko brīvprātīgā darba dienu, ko ANO atzinusi kopš 1985. gada.

Grozījums Nr. 44

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – A daļa – 2. punkts – 1. ievilkums

| — | Kopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu
  Eiropas Brīvprātīgā darba gada
  priekšdarbus, efektivitāti, ietekmi un ilgtermiņa
  pārraudzību un
  lai sniegtu attiecīgus pārskatus. |
| --- | --- |

—

Kopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu
  Eiropas Brīvprātīgā darba gada
  priekšdarbus, efektivitāti, ietekmi un ilgtermiņa
  pārraudzību un
  lai sniegtu attiecīgus pārskatus.

| — | Kopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu
  Eiropas gada
  priekšdarbus, efektivitāti
  un
  ietekmi un
  izveidotu pamatu
  ilgtermiņa
  pārraudzībai, kā arī
  lai
  nodrošinātu paveiktā darba uzraudzību un
  lai sniegtu attiecīgus pārskatus. |
| --- | --- |

—

Kopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu
  Eiropas gada
  priekšdarbus, efektivitāti
  un
  ietekmi un
  izveidotu pamatu
  ilgtermiņa
  pārraudzībai, kā arī
  lai
  nodrošinātu paveiktā darba uzraudzību un
  lai sniegtu attiecīgus pārskatus.

Grozījums Nr. 45

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – C daļa – 1. daļa

Katras valsts
  koordinators
  iesniedz atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam. Minētajā dotācijas pieteikumā
  apraksta koordinatora
  darba programmu vai finansējamo
  pasākumu
  un popularizē Gadu. Pieteikumam dotācijas saņemšanai jāpievieno sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas ierosināto
  iniciatīvu/darba
  programmas kopējās izmaksas, kā arī līdzfinansējuma lielums un avoti. Kopienas dotācija var segt līdz pat 80 % no kopējām izmaksām.

Katras valsts
  koordinācijas iestāde
  iesniedz atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam. Minētajā dotācijas pieteikumā
  iekļauj koordinācijas iestādes prioritāšu un
  darba programmu vai finansējamo Eiropas gada popularizēšanas pasākumu aprakstu
  ,
  ko nosaka nepārtrauktā kopdarbībā ar brīvprātīgo organizācijām
  . Pieteikumam dotācijas saņemšanai jāpievieno sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas
  ierosinātā(-o) pasākuma(-u)
  /
  darba
  programmas kopējās izmaksas, kā arī līdzfinansējuma lielums un avoti. Kopienas dotācija var segt līdz pat 80 % no kopējām izmaksām.
  Iespējas ieguldīt natūrā būtu jāļauj dalībvalstīs, kur to pieļauj tiesību akti.

Grozījums Nr. 46

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – C daļa – 2. daļa

Komisija katram valsts
  koordinatoram
  nosaka norādošas piešķiramo dotāciju summas un pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu. Piešķiršanas kritērijos jāņem vērā iedzīvotāju skaits, dzīves dārdzība un noteikta summa katrai dalībvalstij, lai garantētu obligātu pasākumu klāstu.

Komisija katrai valsts
  koordinācijas iestādei
  nosaka norādošas piešķiramo dotāciju summas un pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu. Piešķiršanas kritērijos jāņem vērā iedzīvotāju skaits, dzīves dārdzība un noteikta summa katrai dalībvalstij, lai garantētu obligātu pasākumu klāstu.

Grozījums Nr. 47

Lēmuma priekšlikums

Pielikums – C daļa – 4. daļa

Darba programmās/darbībās iekļauj:

Darba programmās/darbībās iekļauj:

| a) | sanāksmes un pasākumus saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atklātu telpu pārrunām par konkrētām iniciatīvām. |
| --- | --- |

a)

sanāksmes un pasākumus saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atklātu telpu pārrunām par konkrētām iniciatīvām.

| a) | sanāksmes un pasākumus saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atklātu telpu pārrunām par konkrētām iniciatīvām. |
| --- | --- |

a)

sanāksmes un pasākumus saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atklātu telpu pārrunām par konkrētām iniciatīvām.

| b) | savstarpējus mācību
  seminārus valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

b)

savstarpējus mācību
  seminārus valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

| b) | konferences un tematiskus
  seminārus valstu, reģionālā un vietējā līmenī,
  kas ļautu dalīties zināšanās un informācijā par labāko praksi
  ; |
| --- | --- |

b)

konferences un tematiskus
  seminārus valstu, reģionālā un vietējā līmenī,
  kas ļautu dalīties zināšanās un informācijā par labāko praksi
  ;

| c) | informatīvas
  , izglītojošas un reklāmas kampaņas valstu, reģionālā un vietējā līmenī
  , tostarp balvu piešķiršanu un konkursu rīkošanu; |
| --- | --- |

c)

informatīvas
  , izglītojošas un reklāmas kampaņas valstu, reģionālā un vietējā līmenī
  , tostarp balvu piešķiršanu un konkursu rīkošanu;

| c) | informāciju
  ,
  pētījumus un saistītas izpētes
  , izglītojošas un reklāmas kampaņas valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

c)

informāciju
  ,
  pētījumus un saistītas izpētes
  , izglītojošas un reklāmas kampaņas valstu, reģionālā un vietējā līmenī;

| d) | sadarbību ar plašsaziņas līdzekļiem |
| --- | --- |

d)

sadarbību ar plašsaziņas līdzekļiem

| d) | sadarbību ar
  privāto un nevalstisko sektoru un
  plašsaziņas līdzekļiem
  , izplatot informāciju par Eiropas gadu un rīkojot pasākumus nolūkā veidot ilgtermiņa dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar brīvprātīgo darbu un brīvprātīgajiem paredzētajām profesionālās izglītības darbībām, lai nodrošinātu šo darbību ilgtspējību arī pēc 2011. Eiropas gada beigām
  . |
| --- | --- |

d)

sadarbību ar
  privāto un nevalstisko sektoru un
  plašsaziņas līdzekļiem
  , izplatot informāciju par Eiropas gadu un rīkojot pasākumus nolūkā veidot ilgtermiņa dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar brīvprātīgo darbu un brīvprātīgajiem paredzētajām profesionālās izglītības darbībām, lai nodrošinātu šo darbību ilgtspējību arī pēc 2011. Eiropas gada beigām
  .

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/170

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisEK un Ukrainas nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā *

P7_TA(2009)0095

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai atjauninātu Eiropas Kopienas un Ukrainas nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (COM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

2010/C 285 E/36

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes lēmuma priekšlikumu (COM(2009)0182),

ņemot vērā EK līguma 170. pantu, 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0018/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, 46. panta 1. punktu un 90. panta 8. punktu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0074/2009),

| 1. | apstiprina nolīguma atjaunošanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma atjaunošanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Ukrainas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Ukrainas valdībām un parlamentiem.

---

| 21.10.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 285/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 285/171

---

Ceturtdiena, 2009. gada 26. novembrisStatūti Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC) un Memorands par to, ka sekretariātu Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā veidos Starptautiskās enerģētikas aģentūras paspārnē *

P7_TA(2009)0096

Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopiena paraksta “Statūtus Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā (IPEEC)” un “Memorandu par to, ka sekretariātu Starptautiskajai partnerībai sadarbībai energoefektivitātes jomā veidos Starptautiskās enerģētikas aģentūras paspārnē” (COM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

2010/C 285 E/37

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2009)0438),

ņemot vērā EK līguma 175. panta 1. punktu, 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0219/2009),

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, 90. panta 8. punktu un 46. panta 1. punktu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A7-0075/2009),

| 1. | apstiprina statūtu un memoranda parakstīšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina statūtu un memoranda parakstīšanu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajai enerģētikas aģentūrai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajai enerģētikas aģentūrai.

---