# Europeiska unionens C 285E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.285.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 285E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången21 oktober 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.285.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 285E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången21 oktober 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2009–2010Sammanträdena den 24–26 november 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 95 E, 15.4.2010.
  De texter som antogs den 25 november 2009 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2007 har offentliggjorts i EUT L 19 av den 23.1.2010.
  ANTAGNA TEXTER |
| | Onsdag 25 november 2009 |
| 2010/C 285E/01 | Köpenhamnskonferensen om klimatförändringarEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15) | 1 |
| 2010/C 285E/02 | Flerårigt program 2010-2014 om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet)Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet | 12 |
| 2010/C 285E/03 | Ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och MedelhavsområdetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet inför Euromeds åttonde handelsministerkonferens – Bryssel – den 9 december 2009 | 35 |
| 2010/C 285E/04 | Ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkursEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs | 42 |
| 2010/C 285E/05 | UrsprungsmärkningEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om ursprungsmärkning | 44 |
| | Torsdag 26 november 2009 |
| 2010/C 285E/06 | 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och TurkietEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om kommissionens 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet | 47 |
| 2010/C 285E/07 | Avskaffande av våld mot kvinnorEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor | 53 |
| 2010/C 285E/08 | För en politisk lösning beträffande piratverksamhet utanför Somalias kustEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om en politisk lösning på problemet med sjöröveri utanför Somalias kust | 59 |
| 2010/C 285E/09 | Rökfria miljöerEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om rökfria miljöer | 63 |
| 2010/C 285E/10 | Ratificeringen och genomförandet av de uppdaterade ILO-konventionernaEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade | 67 |
| 2010/C 285E/11 | FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjningEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjning | 69 |
| 2010/C 285E/12 | NicaraguaEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om Nicaragua | 74 |
| 2010/C 285E/13 | Laos och VietnamEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om situationen i Laos och Vietnam | 76 |
| 2010/C 285E/14 | KINA: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraffEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff | 80 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2009–2010Sammanträdena den 24–26 november 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 95 E, 15.4.2010.
  De texter som antogs den 25 november 2009 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2007 har offentliggjorts i EUT L 19 av den 23.1.2010.
  ANTAGNA TEXTER

De texter som antogs den 25 november 2009 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2007 har offentliggjorts i EUT L 19 av den 23.1.2010.

Onsdag 25 november 2009

2010/C 285E/01

Köpenhamnskonferensen om klimatförändringarEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15)

1

2010/C 285E/02

Flerårigt program 2010-2014 om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet)Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet

12

2010/C 285E/03

Ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och MedelhavsområdetEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet inför Euromeds åttonde handelsministerkonferens – Bryssel – den 9 december 2009

35

2010/C 285E/04

Ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkursEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs

42

2010/C 285E/05

UrsprungsmärkningEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om ursprungsmärkning

44

Torsdag 26 november 2009

2010/C 285E/06

2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och TurkietEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om kommissionens 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet

47

2010/C 285E/07

Avskaffande av våld mot kvinnorEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor

53

2010/C 285E/08

För en politisk lösning beträffande piratverksamhet utanför Somalias kustEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om en politisk lösning på problemet med sjöröveri utanför Somalias kust

59

2010/C 285E/09

Rökfria miljöerEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om rökfria miljöer

63

2010/C 285E/10

Ratificeringen och genomförandet av de uppdaterade ILO-konventionernaEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade

67

2010/C 285E/11

FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjningEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjning

69

2010/C 285E/12

NicaraguaEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om Nicaragua

74

2010/C 285E/13

Laos och VietnamEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om situationen i Laos och Vietnam

76

2010/C 285E/14

KINA: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraffEuropaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff

80

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 24 november 2009 |
| 2010/C 285E/15 | Begäran om fastställelse av Tobias Pflügers immunitet och privilegierEuropaparlamentets beslut av den 24 november 2009 om begäran om fastställelse av Tobias Pflügers immunitet och privilegier (2009/2055(IMM)) | 84 |
| | Onsdag 25 november 2009 |
| 2010/C 285E/16 | Anpassning av Europaparlamentets arbetsordning till LissabonfördragetEuropaparlamentets beslut av den 25 november 2009 om anpassning av Europaparlamentets arbetsordning till Lissabonfördraget (2009/2062(REG)) | 86 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 24 november 2009

2010/C 285E/15

Begäran om fastställelse av Tobias Pflügers immunitet och privilegierEuropaparlamentets beslut av den 24 november 2009 om begäran om fastställelse av Tobias Pflügers immunitet och privilegier (2009/2055(IMM))

84

Onsdag 25 november 2009

2010/C 285E/16

Anpassning av Europaparlamentets arbetsordning till LissabonfördragetEuropaparlamentets beslut av den 25 november 2009 om anpassning av Europaparlamentets arbetsordning till Lissabonfördraget (2009/2062(REG))

86

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag 24 november 2009 |
| 2010/C 285E/17 | Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD)) | 111 |
| 2010/C 285E/18 | Statistik om bekämpningsmedel ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om bekämpningsmedel (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD)) | 112 |
| 2010/C 285E/19 | Gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiskanät (kodifierad version) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD)) | 113 |
| 2010/C 285E/20 | Makroekonomiskt stöd till Georgien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Georgien (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS)) | 114 |
| 2010/C 285E/21 | Makroekonomiskt stöd till Armenien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Armenien (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS)) | 115 |
| 2010/C 285E/22 | Makroekonomiskt stöd till Serbien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Serbien (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS)) | 116 |
| 2010/C 285E/23 | Makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS)) | 117 |
| 2010/C 285E/24 | Gemensamt system för mervärdesskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets direktiv om ändring av olika bestämmelser i direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS)) | 118 |
| 2010/C 285E/25 | Ändring av bilagorna II och III till Ospar-konventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av ändringarna av bilagorna II och III till konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten (Ospar-konventionen) gällande lagring av koldioxidströmmar i geologiska formationer (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS)) | 121 |
| 2010/C 285E/26 | Avtal mellan EG och Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (ändring av beslut 2006/326/EG) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/326/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS)) | 123 |
| 2010/C 285E/27 | Avtal mellan EG och Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (ändring av beslut 2006/325/EG) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/325/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS)) | 124 |
| 2010/C 285E/28 | Återhämtningsplan för liten hälleflundra *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2115/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av en återhämtningsplan för liten hälleflundra inom ramen för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS)) | 125 |
| 2010/C 285E/29 | Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS)) | 126 |
| 2010/C 285E/30 | Protokollet om tillämplig lag för underhållsskyldighet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av protokollet om tillämplig lag för underhållsskyldighet (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS)) | 127 |
| 2010/C 285E/31 | Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll - Del V ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del V (KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD)) | 128 |
| 2010/C 285E/32 | Användning av informationsteknik för tulländamål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om initiativet från Republiken Frankrike inför antagande av rådets beslut om användning av informationsteknik för tulländamål (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS)) | 129 |
| | Onsdag 25 november 2009 |
| 2010/C 285E/33 | Märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 november 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD)) | 150 |
| BILAGA | 151 |
| 2010/C 285E/34 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Belgien - textilindustri; Irland - DellEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD)) | 151 |
| BILAGA | 154 |
| | Torsdag 26 november 2009 |
| 2010/C 285E/35 | Europeiska året för volontärarbete (2011) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska året för volontärarbete (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS)) | 156 |
| 2010/C 285E/36 | Avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina *Utskottet för industrifrågor, forskning och energi Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om förlängning av avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS)) | 170 |
| 2010/C 285E/37 | Stadga för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och samförståndsavtal om att vid Internationella energiorganet inrätta sekretariatet för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens undertecknande av Stadga för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och Samförståndsavtal om att vid Internationella energiorganet inrätta sekretariatet för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS)) | 171 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag 24 november 2009

2010/C 285E/17

Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

111

2010/C 285E/18

Statistik om bekämpningsmedel ***IIIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om bekämpningsmedel (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

112

2010/C 285E/19

Gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiskanät (kodifierad version) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

113

2010/C 285E/20

Makroekonomiskt stöd till Georgien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Georgien (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

114

2010/C 285E/21

Makroekonomiskt stöd till Armenien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Armenien (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

115

2010/C 285E/22

Makroekonomiskt stöd till Serbien *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Serbien (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

116

2010/C 285E/23

Makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

117

2010/C 285E/24

Gemensamt system för mervärdesskatt *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets direktiv om ändring av olika bestämmelser i direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

118

2010/C 285E/25

Ändring av bilagorna II och III till Ospar-konventionen *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av ändringarna av bilagorna II och III till konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten (Ospar-konventionen) gällande lagring av koldioxidströmmar i geologiska formationer (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

121

2010/C 285E/26

Avtal mellan EG och Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (ändring av beslut 2006/326/EG) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/326/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

123

2010/C 285E/27

Avtal mellan EG och Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (ändring av beslut 2006/325/EG) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/325/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

124

2010/C 285E/28

Återhämtningsplan för liten hälleflundra *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2115/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av en återhämtningsplan för liten hälleflundra inom ramen för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

125

2010/C 285E/29

Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

126

2010/C 285E/30

Protokollet om tillämplig lag för underhållsskyldighet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av protokollet om tillämplig lag för underhållsskyldighet (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

127

2010/C 285E/31

Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll - Del V ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del V (KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

128

2010/C 285E/32

Användning av informationsteknik för tulländamål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om initiativet från Republiken Frankrike inför antagande av rådets beslut om användning av informationsteknik för tulländamål (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

129

Onsdag 25 november 2009

2010/C 285E/33

Märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 november 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

150

BILAGA

BILAGA

151

2010/C 285E/34

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Belgien - textilindustri; Irland - DellEuropaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

151

BILAGA

BILAGA

154

Torsdag 26 november 2009

2010/C 285E/35

Europeiska året för volontärarbete (2011) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska året för volontärarbete (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

156

2010/C 285E/36

Avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina *Utskottet för industrifrågor, forskning och energi Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om förlängning av avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

170

2010/C 285E/37

Stadga för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och samförståndsavtal om att vid Internationella energiorganet inrätta sekretariatet för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens undertecknande av Stadga för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och Samförståndsavtal om att vid Internationella energiorganet inrätta sekretariatet för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

171

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2009–2010 Sammanträdena den 24–26 november 2009 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 95 E, 15.4.2010. De texter som antogs den 25 november 2009 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2007 har offentliggjorts i EUT L 19 av den 23.1.2010. ANTAGNA TEXTER

Onsdag 25 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/1

---

Onsdag 25 november 2009Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar

P7_TA(2009)0089

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP 15)

2010/C 285 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

med beaktande av handlingsplanen från Bali (beslut 1/COP 13),

med beaktande av den kommande femtonde partskonferensen (COP 15) inom ramen för UNFCCC och den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna till Kyotoprotokollet (COP/MOP 5) som ska hållas i Köpenhamn den 7–18 december 2009,

med beaktande av energi- och klimatpaketet som antogs av parlamentet den 17 december 2008, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/29/EG av den 23 april 2009 om ändring av direktiv 2003/87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (1) och Europaparlamentets och rådets beslut nr 406/2009/EG av den 23 april 2009 om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (3),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 september 2009”Ökade internationella medel för klimatfrågan: ett europeiskt utkast till Köpenhamnsförhandlingarna” (KOM(2009)0475),

med beaktande av sina tidigare resolutioner om klimatförändringar, särskilt resolutionen av den 4 februari 2009 med titeln ”2050: Framtiden börjar i dag – rekommendationer för EU:s framtida integrerade politik i klimatförändringsfrågan” (4) och resolutionen av den 11 mars 2009 om en EU-strategi för ett övergripande klimatförändringsavtal i Köpenhamn och tillräckliga medel för finansieringen av klimatförändringspolitiken (5),

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 20 december 2005 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Europeiskt samförstånd” (6), särskilt punkterna 22, 38, 75, 76 och 105,

med beaktande avslutsatserna från Europeiska rådets möte den 29–30 oktober 2009,

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2008 om att skapa en global klimatförändringsallians mellan Europeiska unionen och de fattiga utvecklingsländer som är mest utsatta för klimatförändringar (7),

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förhandlingarna om ett omfattande internationellt avtal om klimatförändringarna för perioden efter 2012 beräknas kunna slutföras i Köpenhamn i december 2009. Ett sådant avtal bör vara rättsligt bindande och förenligt med de senaste forskningsrönen, som visar att klimatförändringarna har ett snabbare och aggressivare förlopp än vad man tidigare trott, och med målet att begränsa ökningen av den globala genomsnittstemperaturen vid jordytan till högst 2°C över de förindustriella nivåerna (det så kallade 2°C-målet). |
| --- | --- |

A.

Förhandlingarna om ett omfattande internationellt avtal om klimatförändringarna för perioden efter 2012 beräknas kunna slutföras i Köpenhamn i december 2009. Ett sådant avtal bör vara rättsligt bindande och förenligt med de senaste forskningsrönen, som visar att klimatförändringarna har ett snabbare och aggressivare förlopp än vad man tidigare trott, och med målet att begränsa ökningen av den globala genomsnittstemperaturen vid jordytan till högst 2°C över de förindustriella nivåerna (det så kallade 2°C-målet).

| B. | För att tvågradersmålet ska kunna uppnås måste industriländerna gå i bräschen för rejäla utsläppsminskningar. Även utvecklingsländerna måste hjälpa till att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

B.

För att tvågradersmålet ska kunna uppnås måste industriländerna gå i bräschen för rejäla utsläppsminskningar. Även utvecklingsländerna måste hjälpa till att uppnå detta mål.

| C. | Utvecklingsländerna har bidragit minst till klimatförändringarna men är de länder som drabbats hårdast av de allvarliga följderna. Klimatförändringarna sätter 40 procent av de internationella investeringarna för fattigdomsminskning på spel och utgör därmed ett allvarligt hot mot ett fortsatt effektivt utvecklingsarbete. Det finns ett klart behov av ökad samordning, komplementaritet och konsekvens mellan å ena sidan initiativen på klimatförändringens område och å andra sidan initiativen på utvecklingens område. |
| --- | --- |

C.

Utvecklingsländerna har bidragit minst till klimatförändringarna men är de länder som drabbats hårdast av de allvarliga följderna. Klimatförändringarna sätter 40 procent av de internationella investeringarna för fattigdomsminskning på spel och utgör därmed ett allvarligt hot mot ett fortsatt effektivt utvecklingsarbete. Det finns ett klart behov av ökad samordning, komplementaritet och konsekvens mellan å ena sidan initiativen på klimatförändringens område och å andra sidan initiativen på utvecklingens område.

| D. | Klimatförändringarna kan öka risken för konflikter om naturtillgångar, på grund av att mängden odlingsbar mark minskar och vattenbristen och avskogningen ökar, eller på grund av klimatbetingad migration. Eventuella effekter på folkhälsan bör också beaktas. |
| --- | --- |

D.

Klimatförändringarna kan öka risken för konflikter om naturtillgångar, på grund av att mängden odlingsbar mark minskar och vattenbristen och avskogningen ökar, eller på grund av klimatbetingad migration. Eventuella effekter på folkhälsan bör också beaktas.

| E. | Avskogningen svarar för ungefär 20 procent av världens utsläpp av växthusgaser och är en viktig faktor bakom minskningen av den biologiska mångfalden samt ett allvarligt hot mot utveckling, särskilt mot försörjningen för världens fattiga. |
| --- | --- |

E.

Avskogningen svarar för ungefär 20 procent av världens utsläpp av växthusgaser och är en viktig faktor bakom minskningen av den biologiska mångfalden samt ett allvarligt hot mot utveckling, särskilt mot försörjningen för världens fattiga.

| F. | Det krävs kraftigt ökade ekonomiska resurser för att man i utvecklingsländerna ska kunna vidta nödvändiga åtgärder för att minska effekterna av klimatförändringarna och anpassa sig till dessa. Resurser för att hantera klimatförändringarna bör därför göras tillgängliga genom samma slags åtaganden som krävdes för att bemöta den pågående finanskrisen. |
| --- | --- |

F.

Det krävs kraftigt ökade ekonomiska resurser för att man i utvecklingsländerna ska kunna vidta nödvändiga åtgärder för att minska effekterna av klimatförändringarna och anpassa sig till dessa. Resurser för att hantera klimatförändringarna bör därför göras tillgängliga genom samma slags åtaganden som krävdes för att bemöta den pågående finanskrisen.

| G. | Större delen av de medel som utlovats för arbetet mot klimatförändringar kommer från budgetarna för offentligt utvecklingsbistånd. Att medel tas från utvecklingsbiståndet innebär ett allvarligt hot mot fattigdomsminskningen och millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

G.

Större delen av de medel som utlovats för arbetet mot klimatförändringar kommer från budgetarna för offentligt utvecklingsbistånd. Att medel tas från utvecklingsbiståndet innebär ett allvarligt hot mot fattigdomsminskningen och millennieutvecklingsmålen.

| H. | En bindande internationell ram som leder till utsläppsminskningar i den omfattning som behövs kommer också att omedelbart bli till stor nytta också för världshälsan, och utan en sådan ram kommer det att uppstå en risk för att millennieutvecklingsmålen inte uppnås och för att ett trendbrott med detta i stället inträder. |
| --- | --- |

H.

En bindande internationell ram som leder till utsläppsminskningar i den omfattning som behövs kommer också att omedelbart bli till stor nytta också för världshälsan, och utan en sådan ram kommer det att uppstå en risk för att millennieutvecklingsmålen inte uppnås och för att ett trendbrott med detta i stället inträder.

| I. | EU är det enda regionala område i världen som har fastställt bindande mål för minskningen av växthusgasutsläppen, ett åtagande som gjordes när man antog det ovannämnda energi- och klimatpaketet, som består av lagstiftningsåtgärder för att före 2020 genomföra en ensidig 20-procentig minskning av växthusgasutsläppen jämfört med 1990 års nivåer. I paketet ingår även ett åtagande om att minska utsläppen med 30 procent eller mer, beroende på vad den senaste forskningen visar, ifall ett tillräckligt ambitiöst och bindande internationellt avtal skulle nås i Köpenhamn, i vilket andra industriländer åtar sig att göra jämförbara utsläppsminskningar och ekonomiskt mer utvecklade utvecklingsländer åtar sig att bidra i rimlig utsträckning alltefter ansvar och förmåga. |
| --- | --- |

I.

EU är det enda regionala område i världen som har fastställt bindande mål för minskningen av växthusgasutsläppen, ett åtagande som gjordes när man antog det ovannämnda energi- och klimatpaketet, som består av lagstiftningsåtgärder för att före 2020 genomföra en ensidig 20-procentig minskning av växthusgasutsläppen jämfört med 1990 års nivåer. I paketet ingår även ett åtagande om att minska utsläppen med 30 procent eller mer, beroende på vad den senaste forskningen visar, ifall ett tillräckligt ambitiöst och bindande internationellt avtal skulle nås i Köpenhamn, i vilket andra industriländer åtar sig att göra jämförbara utsläppsminskningar och ekonomiskt mer utvecklade utvecklingsländer åtar sig att bidra i rimlig utsträckning alltefter ansvar och förmåga.

| J. | Det krävs en global omvandling vad gäller teknik och tekniskt samarbete för att skynda på innovationstakten och öka omfattningen av demonstration och uppbyggnad så att alla länder får tillgång till hållbar teknik till rimligt pris. |
| --- | --- |

J.

Det krävs en global omvandling vad gäller teknik och tekniskt samarbete för att skynda på innovationstakten och öka omfattningen av demonstration och uppbyggnad så att alla länder får tillgång till hållbar teknik till rimligt pris.

| K. | Energieffektivitet spelar en avgörande roll för att koldioxidutsläppen ska kunna minskas, särskilt de senaste initiativen om byggnaders energiprestanda och om regler för energimärkning. |
| --- | --- |

K.

Energieffektivitet spelar en avgörande roll för att koldioxidutsläppen ska kunna minskas, särskilt de senaste initiativen om byggnaders energiprestanda och om regler för energimärkning.

| L. | Ambitiösa klimatåtgärder skulle bidra till att lösa den nuvarande ekonomiska krisen genom att arbetstillfällen skapas och aktiviteten i ekonomin ökar. Internationella energiorganet anser att ett långtgående avtal i Köpenhamn är nödvändigt för att investeringar som försenats av krisen ska kanaliseras till miljömässigt hållbara investeringar. |
| --- | --- |

L.

Ambitiösa klimatåtgärder skulle bidra till att lösa den nuvarande ekonomiska krisen genom att arbetstillfällen skapas och aktiviteten i ekonomin ökar. Internationella energiorganet anser att ett långtgående avtal i Köpenhamn är nödvändigt för att investeringar som försenats av krisen ska kanaliseras till miljömässigt hållbara investeringar.

| M. | Flera tredjeländer har vidtagit åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna, såsom mål för utsläppsminskningar. |
| --- | --- |

M.

Flera tredjeländer har vidtagit åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna, såsom mål för utsläppsminskningar.

| N. | Det krävs ett omfattande avtal i Köpenhamn för att få bukt med koldioxidläckage och skapa lika villkor vid övergången till en 30-procentig minskning av koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

N.

Det krävs ett omfattande avtal i Köpenhamn för att få bukt med koldioxidläckage och skapa lika villkor vid övergången till en 30-procentig minskning av koldioxidutsläppen.

| O. | En effektiv minskning av växthusgasutsläppen kräver en helhetssyn som omfattar alla utsläpp från produktions- och transportsektorerna och bör beaktas inom ramen för en framgångsrik övergång till en hållbar ekonomisk modell, enligt vilken miljökvalitet går hand i hand med ekonomisk tillväxt, välståndsskapande och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

O.

En effektiv minskning av växthusgasutsläppen kräver en helhetssyn som omfattar alla utsläpp från produktions- och transportsektorerna och bör beaktas inom ramen för en framgångsrik övergång till en hållbar ekonomisk modell, enligt vilken miljökvalitet går hand i hand med ekonomisk tillväxt, välståndsskapande och teknisk utveckling.

Mål

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta utveckla sin yttre politik i klimatfrågan och att agera samstämmigt för att behålla sin ledande ställning i förhandlingarna vid COP 15-mötet, samt att ha en fortsatt hög ambitionsnivå i diskussionerna med sina internationella partner för att åstadkomma ett långtgående och rättsligt bindande internationellt avtal i Köpenhamn, som ligger i fas med de senaste forskningsrönen och överensstämmer med 2°C-målet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta utveckla sin yttre politik i klimatfrågan och att agera samstämmigt för att behålla sin ledande ställning i förhandlingarna vid COP 15-mötet, samt att ha en fortsatt hög ambitionsnivå i diskussionerna med sina internationella partner för att åstadkomma ett långtgående och rättsligt bindande internationellt avtal i Köpenhamn, som ligger i fas med de senaste forskningsrönen och överensstämmer med 2°C-målet.

| 2. | Europaparlamentet understryker att parterna i Köpenhamn i slutet av detta år måste nå ett rättsligt bindande avtal om mål för hur industriländerna ska motverka klimatförändringarna samt hur detta ska finansieras, samt fastställa en formell process för att de i början av 2010 ska nå fram till ett övergripande rättsligt bindande klimatavtal, som ska träda i kraft den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att parterna i Köpenhamn i slutet av detta år måste nå ett rättsligt bindande avtal om mål för hur industriländerna ska motverka klimatförändringarna samt hur detta ska finansieras, samt fastställa en formell process för att de i början av 2010 ska nå fram till ett övergripande rättsligt bindande klimatavtal, som ska träda i kraft den 1 januari 2013.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar stats- och regeringscheferna för alla länder som är parter i COP 15 att ge denna fråga högsta prioritet och visa politiskt ledarskap. Parlamentet betonar vikten av att stats- och regeringscheferna ser till att delta i COP 15-konferensens högnivåsegment för att undvika risken för att ett avtal med betydelsefulla och långsiktiga nationella åtaganden inte kan ingås därför att de närvarande förhandlarna saknar politiskt mandat eller nödvändig behörighet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar stats- och regeringscheferna för alla länder som är parter i COP 15 att ge denna fråga högsta prioritet och visa politiskt ledarskap. Parlamentet betonar vikten av att stats- och regeringscheferna ser till att delta i COP 15-konferensens högnivåsegment för att undvika risken för att ett avtal med betydelsefulla och långsiktiga nationella åtaganden inte kan ingås därför att de närvarande förhandlarna saknar politiskt mandat eller nödvändig behörighet.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att förhandlingarna i Köpenhamn leder fram till ett nytt avtal för perioden efter 2012 så att man säkerställer ett fortsatt åtagande efter det att Kyotoprotokollets första åtagandeperiod har löpt ut. Parlamentet påpekar vidare att om de globala åtgärderna försenas ytterligare så kan det leda till en situation där kommande generationer inte längre kan stävja klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att förhandlingarna i Köpenhamn leder fram till ett nytt avtal för perioden efter 2012 så att man säkerställer ett fortsatt åtagande efter det att Kyotoprotokollets första åtagandeperiod har löpt ut. Parlamentet påpekar vidare att om de globala åtgärderna försenas ytterligare så kan det leda till en situation där kommande generationer inte längre kan stävja klimatförändringarna.

Minskningsåtaganden

| 5. | Europaparlamentet betonar att det internationella avtalet bör bygga på principen om ett gemensamt men differentierat ansvar. Industriländerna bör gå i spetsen för att minska sina nationella utsläpp. Parlamentet anser dock, med tanke på den ekonomiska betydelse som Kina, Indien och Brasilien har, att dessa länder bör åta sig att uppfylla mål som ligger nära industriländernas mål, medan andra tillväxtländer, i enlighet med handlingsplanen från Bali, bör vidta lämpliga nationella åtgärder för att minska effekterna. Utgångspunkten ska vara en hållbar utveckling som på ett mätbart, rapporterbart och kontrollerbart sätt stöds och möjliggörs av teknik, finansiering och kapacitetsuppbyggande från industriländerna. Vid tekniköverföring bör hänsyn tas till skyddet av den industriella äganderätten och till de minst utvecklade ländernas behov. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att det internationella avtalet bör bygga på principen om ett gemensamt men differentierat ansvar. Industriländerna bör gå i spetsen för att minska sina nationella utsläpp. Parlamentet anser dock, med tanke på den ekonomiska betydelse som Kina, Indien och Brasilien har, att dessa länder bör åta sig att uppfylla mål som ligger nära industriländernas mål, medan andra tillväxtländer, i enlighet med handlingsplanen från Bali, bör vidta lämpliga nationella åtgärder för att minska effekterna. Utgångspunkten ska vara en hållbar utveckling som på ett mätbart, rapporterbart och kontrollerbart sätt stöds och möjliggörs av teknik, finansiering och kapacitetsuppbyggande från industriländerna. Vid tekniköverföring bör hänsyn tas till skyddet av den industriella äganderätten och till de minst utvecklade ländernas behov.

| 6. | Europaparlamentet anser att Köpenhamnsavtalet bör innehålla obligatoriska utsläppsminskningar för parterna och bestämmelser om internationella sanktioner ifall åtagandena inte uppfylls. Sanktionernas form återstår att fastställa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att Köpenhamnsavtalet bör innehålla obligatoriska utsläppsminskningar för parterna och bestämmelser om internationella sanktioner ifall åtagandena inte uppfylls. Sanktionernas form återstår att fastställa.

| 7. | Europaparlamentet erinrar om att det internationella avtalet bör säkerställa att industriländernas gemensamma minskningar av växthusgasutsläppen till 2020 jämfört med 1990 års nivåer ligger i den övre delen av intervallet 25–40 procent, såsom rekommenderas i den fjärde konsekvensbedömningen från FN:s internationella klimatpanel, och att den senaste forskningen visar att minst 40-procentiga utsläppsminskningar behövs. Dessa minskningar måste vara inhemska. Parlamentet erinrar vidare om att ett långsiktigt minskningsmål på minst 80 procent för 2050 jämfört med 1990 års nivåer bör fastställas för EU och andra industriländer, och att de globala växthusgasutsläppen bör börja minska senast 2015. Parlamentet understryker vikten av att det minskningsmål som man enats om i det internationella avtalet ska vara förenligt med 2°C-målet och den senaste utvecklingen inom forskningen. Parlamentet efterlyser därför en bestämmelse i avtalet om att en regelbunden översyn ska göras vart femte år för att se till att minskningsmålen är tillräckligt högt satta för att uppnå 2°C-målet och att målen fortfarande stämmer överens med den senaste utvecklingen inom forskningen. Parlamentet önskar även se att ett globalt system för koldioxidredovisning inrättas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar om att det internationella avtalet bör säkerställa att industriländernas gemensamma minskningar av växthusgasutsläppen till 2020 jämfört med 1990 års nivåer ligger i den övre delen av intervallet 25–40 procent, såsom rekommenderas i den fjärde konsekvensbedömningen från FN:s internationella klimatpanel, och att den senaste forskningen visar att minst 40-procentiga utsläppsminskningar behövs. Dessa minskningar måste vara inhemska. Parlamentet erinrar vidare om att ett långsiktigt minskningsmål på minst 80 procent för 2050 jämfört med 1990 års nivåer bör fastställas för EU och andra industriländer, och att de globala växthusgasutsläppen bör börja minska senast 2015. Parlamentet understryker vikten av att det minskningsmål som man enats om i det internationella avtalet ska vara förenligt med 2°C-målet och den senaste utvecklingen inom forskningen. Parlamentet efterlyser därför en bestämmelse i avtalet om att en regelbunden översyn ska göras vart femte år för att se till att minskningsmålen är tillräckligt högt satta för att uppnå 2°C-målet och att målen fortfarande stämmer överens med den senaste utvecklingen inom forskningen. Parlamentet önskar även se att ett globalt system för koldioxidredovisning inrättas.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU att tydligt ange på vilka villkor man är beredd att utöka sitt åtagande om minskningar, mot bakgrund av att de senaste vetenskapliga rekommendationerna efterlyser åtaganden om en 40-procentig utsläppsminskning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar EU att tydligt ange på vilka villkor man är beredd att utöka sitt åtagande om minskningar, mot bakgrund av att de senaste vetenskapliga rekommendationerna efterlyser åtaganden om en 40-procentig utsläppsminskning.

| 9. | Europaparlamentet begär att Köpenhamnsavtalet ska innehålla rapporteringskrav om att parter enligt bilaga 1 till avtalet måste utarbeta handlingsplaner för hur de ska uppnå utsläppsminskningarna i överensstämmelse med 2°C-målet under perioden fram till 2050. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att Köpenhamnsavtalet ska innehålla rapporteringskrav om att parter enligt bilaga 1 till avtalet måste utarbeta handlingsplaner för hur de ska uppnå utsläppsminskningarna i överensstämmelse med 2°C-målet under perioden fram till 2050.

| 10. | Europaparlamentet berömmer Japans åtagande om att minska sina utsläpp med 25 procent senast 2020 och välkomnar de positiva signalerna från Kina. Med hänsyn till denna utveckling uppmanar parlamentet Förenta staterna att göra de mål som sattes upp under valkampanjen bindande och därmed skicka en kraftfull signal om att de ledande industriländerna har för avsikt att fortsätta kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar vidare att det är ytterst viktigt att även Indien bidrar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet berömmer Japans åtagande om att minska sina utsläpp med 25 procent senast 2020 och välkomnar de positiva signalerna från Kina. Med hänsyn till denna utveckling uppmanar parlamentet Förenta staterna att göra de mål som sattes upp under valkampanjen bindande och därmed skicka en kraftfull signal om att de ledande industriländerna har för avsikt att fortsätta kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar vidare att det är ytterst viktigt att även Indien bidrar i detta sammanhang.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande av den 10 september 2009, ser det som ett viktigt steg i debatten och understryker särskilt parlamentets roll som budgetansvarig myndighet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande av den 10 september 2009, ser det som ett viktigt steg i debatten och understryker särskilt parlamentets roll som budgetansvarig myndighet.

| 12. | Europaparlamentet erinrar om att det internationella avtalet också bör uppnå att utvecklingsländerna som grupp begränsar ökningen av sina utsläpp med 15–30 procent jämfört med en situation utan åtgärder för att 2°C-målet ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om att det internationella avtalet också bör uppnå att utvecklingsländerna som grupp begränsar ökningen av sina utsläpp med 15–30 procent jämfört med en situation utan åtgärder för att 2°C-målet ska kunna uppnås.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de länder som inte ingår i bilaga I inte kan behandlas på samma sätt, eftersom deras förmåga att investera i åtgärder för begränsning av och anpassning till effekterna av klimatförändringar, och deras förmåga att anpassa sig till klimatförändringar varierar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att de länder som inte ingår i bilaga I inte kan behandlas på samma sätt, eftersom deras förmåga att investera i åtgärder för begränsning av och anpassning till effekterna av klimatförändringar, och deras förmåga att anpassa sig till klimatförändringar varierar.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att be deltagarna vid COP 15-mötet att utveckla en gemensam vision för 2050 och därefter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU att be deltagarna vid COP 15-mötet att utveckla en gemensam vision för 2050 och därefter.

| 15. | Europaparlamentet påminner också om sin rekommendation om att vissa principer som antogs i klimat- och energipaketet bör användas som utgångspunkt för det internationella avtalet, särskilt den bindande linjära kurvan för industriländernas åtaganden, differentieringen på grundval av de utsläpp och den BNP som fastställts samt ett strängare kontrollsystem med en årlig faktor för utsläppsminskning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner också om sin rekommendation om att vissa principer som antogs i klimat- och energipaketet bör användas som utgångspunkt för det internationella avtalet, särskilt den bindande linjära kurvan för industriländernas åtaganden, differentieringen på grundval av de utsläpp och den BNP som fastställts samt ett strängare kontrollsystem med en årlig faktor för utsläppsminskning.

Finansiering

| 16. | Europaparlamentet understryker att ett avtal i Köpenhamn skulle kunna ge tillräckliga incitament för en hållbar ”New Deal” som verkar för social utveckling och ekonomisk tillväxt, främjar miljömässigt hållbar teknik, förnybara energikällor och energibesparingar, medför minskad energiförbrukning och säkrar nya arbetstillfällen och social sammanhållning i både industriländerna och utvecklingsländerna. Parlamentet anser dessutom att vederbörlig hänsyn bör tas till folkhälsoaspekter av klimatförändringarna
  .
  Parlamentet erinrar om Sternrapporten om klimatförändringarnas ekonomi som visar att det finns tydliga ekonomiska incitament för det internationella samfundet att ta i itu med klimatförändringarna så fort som möjligt. Parlamentet anser att direkta investeringar från den offentliga sektorn i hållbar energiinfrastruktur och i kompletterande forskning och utveckling skulle sänka samhällets kostnader för klimatförändringarna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker att ett avtal i Köpenhamn skulle kunna ge tillräckliga incitament för en hållbar ”New Deal” som verkar för social utveckling och ekonomisk tillväxt, främjar miljömässigt hållbar teknik, förnybara energikällor och energibesparingar, medför minskad energiförbrukning och säkrar nya arbetstillfällen och social sammanhållning i både industriländerna och utvecklingsländerna. Parlamentet anser dessutom att vederbörlig hänsyn bör tas till folkhälsoaspekter av klimatförändringarna
  .
  Parlamentet erinrar om Sternrapporten om klimatförändringarnas ekonomi som visar att det finns tydliga ekonomiska incitament för det internationella samfundet att ta i itu med klimatförändringarna så fort som möjligt. Parlamentet anser att direkta investeringar från den offentliga sektorn i hållbar energiinfrastruktur och i kompletterande forskning och utveckling skulle sänka samhällets kostnader för klimatförändringarna.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att ett aktivt deltagande från alla länder för att hantera klimatförändringarna endast kan komma till stånd om den hållbara ekonomiska tillväxten i utvecklings- och tillväxtländerna fortsätter. Parlamentet efterlyser därför en mer genuint integrerad politik för att bemöta utmaningarna när det gäller utveckling och klimat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att ett aktivt deltagande från alla länder för att hantera klimatförändringarna endast kan komma till stånd om den hållbara ekonomiska tillväxten i utvecklings- och tillväxtländerna fortsätter. Parlamentet efterlyser därför en mer genuint integrerad politik för att bemöta utmaningarna när det gäller utveckling och klimat.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna är en utmaning som inte går att lösa med någon politisk standardformel. En kombination av befintliga metoder och omfattande effektivitetsförbättringar på samtliga områden i näringslivet och samhället samt inom industrin, också i utvecklingsländerna, kan emellertid bidra till att lösa resurs- och fördelningsproblemet och jämna vägen för en tredje industriell revolution. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att klimatförändringarna är en utmaning som inte går att lösa med någon politisk standardformel. En kombination av befintliga metoder och omfattande effektivitetsförbättringar på samtliga områden i näringslivet och samhället samt inom industrin, också i utvecklingsländerna, kan emellertid bidra till att lösa resurs- och fördelningsproblemet och jämna vägen för en tredje industriell revolution.

| 19. | Europaparlamentet understryker att invånarna i utvecklingsländerna kommer att drabbas ännu hårdare av klimatförändringarnas konsekvenser och att det därför också ligger i utvecklingsländernas intresse att bidra till att ett framgångsrikt klimatavtal kan uppnås. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att invånarna i utvecklingsländerna kommer att drabbas ännu hårdare av klimatförändringarnas konsekvenser och att det därför också ligger i utvecklingsländernas intresse att bidra till att ett framgångsrikt klimatavtal kan uppnås.

| 20. | Europaparlamentet betonar industriländernas ansvar att bistå utvecklingsländerna med hållbart och förutsägbart ekonomiskt och tekniskt stöd så att de kan minska växthusgasutsläppen, anpassa sig till klimatförändringarnas konsekvenser, minska utsläppen från avskogning och skogsdegradering samt stärka kapacitetsuppbyggnaden i syfte att fullgöra sina skyldigheter enligt framtida internationella klimatavtal. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar industriländernas ansvar att bistå utvecklingsländerna med hållbart och förutsägbart ekonomiskt och tekniskt stöd så att de kan minska växthusgasutsläppen, anpassa sig till klimatförändringarnas konsekvenser, minska utsläppen från avskogning och skogsdegradering samt stärka kapacitetsuppbyggnaden i syfte att fullgöra sina skyldigheter enligt framtida internationella klimatavtal.

| 21. | Europaparlamentet vidhåller att åtaganden inom ramen för UNFCCC om att tillhandahålla en förutsägbar finansiering av anpassningar till klimatförändringarna eller åtgärder för att mildra deras konsekvenser så långt det går måste vara nya åtaganden som går utöver det offentliga utvecklingsbiståndet samt vara fristående från de årliga budgetförfarandena i medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att dessa resurser bör fördelas i form av bidrag och inte i form av lån med fördelaktiga villkor samt erinrar om det redan befintliga åtagandet om att det offentliga utvecklingsbiståndet senast 2015 ska uppgå till 0,7 procent av BNP. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet vidhåller att åtaganden inom ramen för UNFCCC om att tillhandahålla en förutsägbar finansiering av anpassningar till klimatförändringarna eller åtgärder för att mildra deras konsekvenser så långt det går måste vara nya åtaganden som går utöver det offentliga utvecklingsbiståndet samt vara fristående från de årliga budgetförfarandena i medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att dessa resurser bör fördelas i form av bidrag och inte i form av lån med fördelaktiga villkor samt erinrar om det redan befintliga åtagandet om att det offentliga utvecklingsbiståndet senast 2015 ska uppgå till 0,7 procent av BNP.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av att snabbt uppbåda internationellt stöd från allmänheten för att det ska uppnås ett ambitiöst avtal i Köpenhamn och uppmanar EU att ta på sig ansvaret för åtminstone vad kommissionen uppskattat att den globala finansieringen skulle kosta, nämligen 5–7 miljarder EUR per år för perioden 2010–2012. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar behovet av att snabbt uppbåda internationellt stöd från allmänheten för att det ska uppnås ett ambitiöst avtal i Köpenhamn och uppmanar EU att ta på sig ansvaret för åtminstone vad kommissionen uppskattat att den globala finansieringen skulle kosta, nämligen 5–7 miljarder EUR per år för perioden 2010–2012.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att EU:s gemensamma bidrag till utvecklingsländernas begränsningsåtgärder och anpassningsbehov år 2020 ska vara minst 30 000 miljoner EUR per år, en siffra som kan komma att höjas i takt med att vi får ny kunskap om allvaret i klimatförändringarna och kostnadernas omfattning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att EU:s gemensamma bidrag till utvecklingsländernas begränsningsåtgärder och anpassningsbehov år 2020 ska vara minst 30 000 miljoner EUR per år, en siffra som kan komma att höjas i takt med att vi får ny kunskap om allvaret i klimatförändringarna och kostnadernas omfattning.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att avsevärt öka det ekonomiska stödet till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna genom att undersöka andra innovativa finansieringsmekanismer (t.ex. skuldavskrivningar i utbyte mot miljöåtgärder). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att avsevärt öka det ekonomiska stödet till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna genom att undersöka andra innovativa finansieringsmekanismer (t.ex. skuldavskrivningar i utbyte mot miljöåtgärder).

| 25. | Europaparlamentet understryker att merparten av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter i EU:s system för handel med utsläppsrätter, däribland auktioneringen för luftfart och sjötransporter, bör avsättas till att hjälpa utvecklingsländerna att motverka och anpassa sig till klimatförändringarna. Parlamentet framhåller emellertid att mer än 50 procent av EU:s utsläpp inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter som togs i bruk 2005 och att man därför måste utveckla alternativa strategier så att inte bara industrin utan alla sektorer inom ekonomin, och särskilt samtliga medlemsstater, axlar sitt ansvar och drar sitt strå till stacken för att minska utsläppen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att merparten av intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter i EU:s system för handel med utsläppsrätter, däribland auktioneringen för luftfart och sjötransporter, bör avsättas till att hjälpa utvecklingsländerna att motverka och anpassa sig till klimatförändringarna. Parlamentet framhåller emellertid att mer än 50 procent av EU:s utsläpp inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter som togs i bruk 2005 och att man därför måste utveckla alternativa strategier så att inte bara industrin utan alla sektorer inom ekonomin, och särskilt samtliga medlemsstater, axlar sitt ansvar och drar sitt strå till stacken för att minska utsläppen.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att man vid den kommande översynen av EU:s budget måste fokusera på hur tillräckliga resurser för skydd mot och anpassning till klimatförändringarna ska kunna tas fram. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet framhåller att man vid den kommande översynen av EU:s budget måste fokusera på hur tillräckliga resurser för skydd mot och anpassning till klimatförändringarna ska kunna tas fram.

| 27. | Europaparlamentet föreslår att industriländerna anslår en del av sin BNP till en samarbetsfond för införandet av teknik för ren energi och påpekar att denna fond ska vara oberoende av redan befintliga fonder för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår att industriländerna anslår en del av sin BNP till en samarbetsfond för införandet av teknik för ren energi och påpekar att denna fond ska vara oberoende av redan befintliga fonder för utvecklingsbistånd.

| 28. | Europaparlamentet stöder det norska förslaget om tilldelade utsläppsenheter samt förslagen från Danmark och Mexiko. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder det norska förslaget om tilldelade utsläppsenheter samt förslagen från Danmark och Mexiko.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att Köpenhamnsavtalet måste säkerställa att industri- och utvecklingsländerna är jämnt representerade i ledningsstrukturerna i samband med klimatfinansieringen. Dessutom understryker parlamentet att man bör dra nytta av erfarenheterna från biståndspolitiken och låta etablerade principer såsom god samhällsstyrning råda för att garantera att överförda medel används på ett hållbart sätt. Parlamentet påpekar att givarländerna måste investera i att öka utvecklingsländernas ”absorptionsförmåga” så att dessa kan använda resurserna effektivt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller att Köpenhamnsavtalet måste säkerställa att industri- och utvecklingsländerna är jämnt representerade i ledningsstrukturerna i samband med klimatfinansieringen. Dessutom understryker parlamentet att man bör dra nytta av erfarenheterna från biståndspolitiken och låta etablerade principer såsom god samhällsstyrning råda för att garantera att överförda medel används på ett hållbart sätt. Parlamentet påpekar att givarländerna måste investera i att öka utvecklingsländernas ”absorptionsförmåga” så att dessa kan använda resurserna effektivt.

Samarbete med utvecklingsländer

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sina nuvarande klimatpartnerskap med utvecklingsländerna, och att ingå nya partnerskap där sådana inte finns, för att ge ökat ekonomiskt stöd till teknikutveckling och tekniköverföring, till avtal om immateriella rättigheter och till institutionell kapacitetsuppbyggnad, inbegripet nationella åtgärdsprogram för anpassning som är ett viktigt instrument för anpassningen till klimatförändringarna och främjar egenansvar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sina nuvarande klimatpartnerskap med utvecklingsländerna, och att ingå nya partnerskap där sådana inte finns, för att ge ökat ekonomiskt stöd till teknikutveckling och tekniköverföring, till avtal om immateriella rättigheter och till institutionell kapacitetsuppbyggnad, inbegripet nationella åtgärdsprogram för anpassning som är ett viktigt instrument för anpassningen till klimatförändringarna och främjar egenansvar.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att det internationella klimatavtalet för perioden efter 2012 bör ta hänsyn till de aktuella utvecklingsprocesserna på internationell och nationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa nödvändiga kopplingar mellan klimatförändringarna och millennieutvecklingsmålen genom att integrera begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i de projekt och program som ska uppnå millennieutvecklingsmålen samt i alla strategier för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att det internationella klimatavtalet för perioden efter 2012 bör ta hänsyn till de aktuella utvecklingsprocesserna på internationell och nationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa nödvändiga kopplingar mellan klimatförändringarna och millennieutvecklingsmålen genom att integrera begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i de projekt och program som ska uppnå millennieutvecklingsmålen samt i alla strategier för fattigdomsminskning.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka budgeten för den globala klimatförändringsalliansen och föreslår att de förväntade intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter i EU:s system för handel med utsläppsrätter skulle kunna utgöra en källa till finansiering. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alliansen blir en clearingcentral för stödet till utvecklingsländernas arbete med att anpassa sig till klimatförändringarna så att man inte behöver ordna med några nya bilaterala EU-initiativ. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka budgeten för den globala klimatförändringsalliansen och föreslår att de förväntade intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter i EU:s system för handel med utsläppsrätter skulle kunna utgöra en källa till finansiering. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att alliansen blir en clearingcentral för stödet till utvecklingsländernas arbete med att anpassa sig till klimatförändringarna så att man inte behöver ordna med några nya bilaterala EU-initiativ.

| 33. | Europaparlamentet menar att klimatförändringarna gör att människor måste flytta och skapar en ny tvångsmigration som måste hanteras på lämpligt sätt av det internationella samfundet. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att identifiera och rätta till de brister som finns i rättsskyddet för klimatflyktingar och att ta initiativ till ett särskilt system för stöd och skydd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet menar att klimatförändringarna gör att människor måste flytta och skapar en ny tvångsmigration som måste hanteras på lämpligt sätt av det internationella samfundet. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att identifiera och rätta till de brister som finns i rättsskyddet för klimatflyktingar och att ta initiativ till ett särskilt system för stöd och skydd.

| 34. | Europaparlamentet understryker att institutionellt ansvar och förtroende är oerhört viktigt och att detta kan åstadkommas genom en rättvis representation av givar- och mottagarländer i ledningsorganen för de institutioner som finansierar anpassningarna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att institutionellt ansvar och förtroende är oerhört viktigt och att detta kan åstadkommas genom en rättvis representation av givar- och mottagarländer i ledningsorganen för de institutioner som finansierar anpassningarna.

Energi och energieffektivitet

| 35. | Europaparlamentet anser att den globala omvandlingen till en effektiv och hållbar ekonomi inte bara behövs för att föregripa farliga klimatförändringar genom att minska utsläppen av växthusgaser, utan även kan leda till ökade investeringar, ökad sysselsättning, starkare ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft samt förbättrad livskvalitet utan att äventyra målet att garantera alla tillgång till moderna energitjänster. Parlamentet betonar därför det akuta behovet av att förbättra energieffektiviteten globalt och öka andelen förnybara energikällor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att den globala omvandlingen till en effektiv och hållbar ekonomi inte bara behövs för att föregripa farliga klimatförändringar genom att minska utsläppen av växthusgaser, utan även kan leda till ökade investeringar, ökad sysselsättning, starkare ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft samt förbättrad livskvalitet utan att äventyra målet att garantera alla tillgång till moderna energitjänster. Parlamentet betonar därför det akuta behovet av att förbättra energieffektiviteten globalt och öka andelen förnybara energikällor.

| 36. | Europaparlamentet understryker att det för en internationell övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp på medellång sikt krävs att kärnenergi ingår som en viktig del av energimixen. Parlamentet påpekar dock att frågan om säkerhet och skydd beträffande kärnbränslecykeln måste hanteras på ett sätt som gör att högsta möjliga säkerhet kan säkerställas. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att det för en internationell övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp på medellång sikt krävs att kärnenergi ingår som en viktig del av energimixen. Parlamentet påpekar dock att frågan om säkerhet och skydd beträffande kärnbränslecykeln måste hanteras på ett sätt som gör att högsta möjliga säkerhet kan säkerställas.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck alla regeringar, inklusive regeringarna i EU:s medlemsstater, och EU, att stimulera energieffektivitet. Medlemsstaterna uppmanas också med eftertryck att höja ambitionsnivån när det gäller energieffektivitetspaketet, särskilt beträffande omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda, som för närvarande diskuteras (KOM(2008)0780), för att få till stånd en dynamisk och sammanhållen överenskommelse med rådet och därmed skicka en stark signal om EU:s engagemang för Köpenhamnsavtalet och bana väg för en 30-procentig minskning av växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck alla regeringar, inklusive regeringarna i EU:s medlemsstater, och EU, att stimulera energieffektivitet. Medlemsstaterna uppmanas också med eftertryck att höja ambitionsnivån när det gäller energieffektivitetspaketet, särskilt beträffande omarbetningen av direktivet om byggnaders energiprestanda, som för närvarande diskuteras (KOM(2008)0780), för att få till stånd en dynamisk och sammanhållen överenskommelse med rådet och därmed skicka en stark signal om EU:s engagemang för Köpenhamnsavtalet och bana väg för en 30-procentig minskning av växthusgasutsläppen.

| 38. | Europaparlamentet betonar att den omfattande användningen av fossila bränslen vid kraftproduktion är en stor källa till världens koldioxidutsläpp. Parlamentet inser att fossila bränslen på medellång sikt kommer att fortsätta att spela en viktig roll för energiförsörjningen och uppmanar därför förhandlingsparterna att lägga stor vikt vid den fortsatta utvecklingen och tillämpningen av en hållbar och bränsleeffektiv teknik för utsläppssnålare elproduktion med fossila bränslen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att den omfattande användningen av fossila bränslen vid kraftproduktion är en stor källa till världens koldioxidutsläpp. Parlamentet inser att fossila bränslen på medellång sikt kommer att fortsätta att spela en viktig roll för energiförsörjningen och uppmanar därför förhandlingsparterna att lägga stor vikt vid den fortsatta utvecklingen och tillämpningen av en hållbar och bränsleeffektiv teknik för utsläppssnålare elproduktion med fossila bränslen.

| 39. | Europaparlamentet anser att både utsläppsminskningsmålen och finansieringsåtagandena måste omfattas av ett strängare kontrollsystem, med mekanismer för tidig varning och påföljder, t.ex. att framtida tilldelade utsläppsenheter återkallas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att både utsläppsminskningsmålen och finansieringsåtagandena måste omfattas av ett strängare kontrollsystem, med mekanismer för tidig varning och påföljder, t.ex. att framtida tilldelade utsläppsenheter återkallas.

Anpassning

| 40. | Europaparlamentet understryker att industriländerna historiskt sett bär ansvaret för de oåterkalleliga klimatförändringarna och påminner om att man har en skyldighet att hjälpa utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna att anpassa sig till dessa förändringar. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att industriländerna historiskt sett bär ansvaret för de oåterkalleliga klimatförändringarna och påminner om att man har en skyldighet att hjälpa utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna att anpassa sig till dessa förändringar.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att hjälpa utvecklingsländerna att bygga upp kapacitet för att anpassa sig till klimatförändringarna samt att ge tillräckligt tekniskt stöd till de länder som drabbas hårdast av miljöförändringarna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att hjälpa utvecklingsländerna att bygga upp kapacitet för att anpassa sig till klimatförändringarna samt att ge tillräckligt tekniskt stöd till de länder som drabbas hårdast av miljöförändringarna.

| 42. | Europaparlamentet erkänner vikten av proaktiva anpassningsåtgärder mot de oundvikliga klimatförändringarna, särskilt för de mest utsatta regionerna och grupperna i samhället, och understryker hur viktigt det är att skapa medvetenhet för att kunna hantera anpassningen till klimatförändringarna på det mest effektiva sättet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet erkänner vikten av proaktiva anpassningsåtgärder mot de oundvikliga klimatförändringarna, särskilt för de mest utsatta regionerna och grupperna i samhället, och understryker hur viktigt det är att skapa medvetenhet för att kunna hantera anpassningen till klimatförändringarna på det mest effektiva sättet.

| 43. | Europaparlamentet understryker att EU och medlemsstaterna måste arbeta intensivare för att snabbt få till stånd anpassningsåtgärder inom EU och på så sätt spara resurser inför kommande internationella åtgärder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att EU och medlemsstaterna måste arbeta intensivare för att snabbt få till stånd anpassningsåtgärder inom EU och på så sätt spara resurser inför kommande internationella åtgärder.

Tekniksamarbete och forskning

| 44. | Europaparlamentet anser att det krävs en ny strategi för tekniksamarbete för att skynda på innovationstakten och öka spridningen så att alla länder får tillgång till klimatvänlig teknik till rimlig kostnad, samtidigt som immateriella rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det krävs en ny strategi för tekniksamarbete för att skynda på innovationstakten och öka spridningen så att alla länder får tillgång till klimatvänlig teknik till rimlig kostnad, samtidigt som immateriella rättigheter respekteras.

| 45. | Europaparlamentet anser att Köpenhamnsavtalet bör omfatta handlingsplaner för teknik så att viktig teknik för begränsning och anpassning kan bli ett stöd i hela den tekniska kedjan för att bl.a. avsevärt öka finansieringen för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom detta område. Parlamentet instämmer i kommissionens bedömning att den globala energirelaterade forskningen, tekniska utvecklingen och demonstrationen minst bör fördubblas till 2012 och senast 2020 fyrfaldigas jämfört med den nuvarande nivån. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att Köpenhamnsavtalet bör omfatta handlingsplaner för teknik så att viktig teknik för begränsning och anpassning kan bli ett stöd i hela den tekniska kedjan för att bl.a. avsevärt öka finansieringen för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom detta område. Parlamentet instämmer i kommissionens bedömning att den globala energirelaterade forskningen, tekniska utvecklingen och demonstrationen minst bör fördubblas till 2012 och senast 2020 fyrfaldigas jämfört med den nuvarande nivån.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar industriländerna att investera mer i forskning om ny och avancerad teknik för hållbara och energieffektiva produktionsprocesser. Parlamentet anser att det är viktigt att förbättra finansieringen för internationellt samarbete om klimatförändringarna inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar industriländerna att investera mer i forskning om ny och avancerad teknik för hållbara och energieffektiva produktionsprocesser. Parlamentet anser att det är viktigt att förbättra finansieringen för internationellt samarbete om klimatförändringarna inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling.

En global koldioxidmarknad

| 47. | Europaparlamentet betonar att marknadslösningar – som en global koldioxidmarknad i form av system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter eller skattesystem i industriländerna – visserligen inte är någon lösning för utvecklingsländerna inom den närmaste framtiden, men att dessa ändå måste förbli det långsiktiga målet för alla förhandlingar. Parlamentet uppmanar EU och dess partner världen över att så snabbt som möjligt hitta det mest effektiva sättet att stödja framtida kopplingar mellan EU:s system för handel med utsläppsrätter och regionala eller federala handelssystem i Förenta staterna eller på annat håll. Detta skulle i sin tur ge fler alternativ till utsläppsminskning, ökad marknadsstorlek och marknadslikviditet, och i slutändan en effektivare fördelning av resurser. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att marknadslösningar – som en global koldioxidmarknad i form av system med utsläppstak och handel med utsläppsrätter eller skattesystem i industriländerna – visserligen inte är någon lösning för utvecklingsländerna inom den närmaste framtiden, men att dessa ändå måste förbli det långsiktiga målet för alla förhandlingar. Parlamentet uppmanar EU och dess partner världen över att så snabbt som möjligt hitta det mest effektiva sättet att stödja framtida kopplingar mellan EU:s system för handel med utsläppsrätter och regionala eller federala handelssystem i Förenta staterna eller på annat håll. Detta skulle i sin tur ge fler alternativ till utsläppsminskning, ökad marknadsstorlek och marknadslikviditet, och i slutändan en effektivare fördelning av resurser.

| 48. | Europaparlamentet påpekar att en fungerande global koldioxidmarknad är en förutsättning för att EU:s ekonomi ska klara EU:s ambitiösa åtaganden om att minska växthusgasutsläppen före 2020. Parlamentet betonar behovet av ett omfattande internationellt avtal för perioden efter 2012, i vilket det fastställs vilka motsvarande insatser som ska göras av andra industriländer för att undvika koldioxidläckage och uppnå de långsiktiga målen om minskning av växthusgasutsläppen. Parlamentet betonar i detta hänseende hur viktigt det är med ett nära samarbete mellan tillväxtekonomierna och de utvecklade ekonomierna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påpekar att en fungerande global koldioxidmarknad är en förutsättning för att EU:s ekonomi ska klara EU:s ambitiösa åtaganden om att minska växthusgasutsläppen före 2020. Parlamentet betonar behovet av ett omfattande internationellt avtal för perioden efter 2012, i vilket det fastställs vilka motsvarande insatser som ska göras av andra industriländer för att undvika koldioxidläckage och uppnå de långsiktiga målen om minskning av växthusgasutsläppen. Parlamentet betonar i detta hänseende hur viktigt det är med ett nära samarbete mellan tillväxtekonomierna och de utvecklade ekonomierna.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar mekanismen för ren utveckling enligt Kyotoprotokollet (CDM) som ett sätt att få utvecklingsländerna att delta på koldioxidmarknaden och ge dem modern och effektiv teknik. Parlamentet betonar dock att industriländernas bruk av utsläppskompensation för att uppfylla utsläppsminskningsmålen inte kan räknas in i utvecklingsländernas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser i ett internationellt avtal om klimatförändringar. Utsläppskompensationen kan inte heller ersätta ekonomiskt och tekniskt stöd till utvecklingsländernas minskningsåtgärder. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar mekanismen för ren utveckling enligt Kyotoprotokollet (CDM) som ett sätt att få utvecklingsländerna att delta på koldioxidmarknaden och ge dem modern och effektiv teknik. Parlamentet betonar dock att industriländernas bruk av utsläppskompensation för att uppfylla utsläppsminskningsmålen inte kan räknas in i utvecklingsländernas insatser för att minska sina utsläpp av växthusgaser i ett internationellt avtal om klimatförändringar. Utsläppskompensationen kan inte heller ersätta ekonomiskt och tekniskt stöd till utvecklingsländernas minskningsåtgärder.

| 50. | Europaparlamentet insisterar dessutom på att strikta kvalitetsstandarder för projekt måste ingå i framtida utsläppskompenserande mekanismer så att inte industriländerna tar ifrån utvecklingsländerna möjligheten att minska sina utsläpp till en låg kostnad. Kriterierna måste garantera att sådana projekt håller hög standard och verkligen leder till kompletterande utsläppsminskningar som är både tillförlitliga och kontrollerbara, och samtidigt främjar en hållbar utveckling i dessa länder. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet insisterar dessutom på att strikta kvalitetsstandarder för projekt måste ingå i framtida utsläppskompenserande mekanismer så att inte industriländerna tar ifrån utvecklingsländerna möjligheten att minska sina utsläpp till en låg kostnad. Kriterierna måste garantera att sådana projekt håller hög standard och verkligen leder till kompletterande utsläppsminskningar som är både tillförlitliga och kontrollerbara, och samtidigt främjar en hållbar utveckling i dessa länder.

| 51. | Europaparlamentet anser att mekanismen för ren utveckling samt gemensamt genomförande bör revideras med hänsyn till dessa kvalitetsstandarder för projekt och understöder dessutom kommissionens åsikt om att det bör avtalas om sektorsvisa mekanismer för de ekonomiskt mera avancerade utvecklingsländerna för perioden efter 2012, så att mekanismerna blir ett effektivt verktyg för klimatskydd och hållbar utveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att mekanismen för ren utveckling samt gemensamt genomförande bör revideras med hänsyn till dessa kvalitetsstandarder för projekt och understöder dessutom kommissionens åsikt om att det bör avtalas om sektorsvisa mekanismer för de ekonomiskt mera avancerade utvecklingsländerna för perioden efter 2012, så att mekanismerna blir ett effektivt verktyg för klimatskydd och hållbar utveckling i utvecklingsländerna.

| 52. | Europaparlamentet insisterar på att EU och medlemsstaterna i första hand måste uppfylla sina minskningsåtaganden inom EU och påminner alla parter om att användningen av flexibla mekanismer bör minimeras. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet insisterar på att EU och medlemsstaterna i första hand måste uppfylla sina minskningsåtaganden inom EU och påminner alla parter om att användningen av flexibla mekanismer bör minimeras.

Förändrad markanvändning, avskogning och degradering av skog och naturresurser

| 53. | Europaparlamentet anser att betydande ekonomiskt stöd liksom teknisk och administrativ assistans måste ges till utvecklingsländerna för att stoppa den totala tropiska avskogningen senast 2020. Ett tydligt engagemang för detta mål kommer att vara avgörande i de internationella förhandlingarna om ett omfattande internationellt klimatavtal för perioden efter 2012. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att betydande ekonomiskt stöd liksom teknisk och administrativ assistans måste ges till utvecklingsländerna för att stoppa den totala tropiska avskogningen senast 2020. Ett tydligt engagemang för detta mål kommer att vara avgörande i de internationella förhandlingarna om ett omfattande internationellt klimatavtal för perioden efter 2012.

| 54. | Europaparlamentet framhåller att klimatförändringarna bäst och effektivast kan motverkas genom att man låter naturliga kolsänkor få finnas kvar, något som inte heller ger upphov till några skadliga eller kända biverkningar. Parlamentet anser dessutom att en omfattande skogsplanteringspolitik är ett ovärderligt hjälpmedel mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller att klimatförändringarna bäst och effektivast kan motverkas genom att man låter naturliga kolsänkor få finnas kvar, något som inte heller ger upphov till några skadliga eller kända biverkningar. Parlamentet anser dessutom att en omfattande skogsplanteringspolitik är ett ovärderligt hjälpmedel mot klimatförändringarna.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU att åta sig att bekosta internationella insatser för att stoppa avskogningen och främja en världsomfattande beskogning utan kommersiella överväganden. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU att åta sig att bekosta internationella insatser för att stoppa avskogningen och främja en världsomfattande beskogning utan kommersiella överväganden.

| 56. | Europaparlamentet betonar att skogsskyddet är avgörande för ett framgångsrikt globalt klimatskydd och uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna behovet av att bevara skogarna och att integrera denna aspekt i ett internationellt avtal. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att skogsskyddet är avgörande för ett framgångsrikt globalt klimatskydd och uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna behovet av att bevara skogarna och att integrera denna aspekt i ett internationellt avtal.

| 57. | Europaparlamentet stöder kommissionens ståndpunkt om att offentlig finansiering är det mest realistiska sättet att skapa incitament för att bekämpa avskogning under perioden 2013–2020. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att tillhandahålla finansiering för perioden 2010–2012 för tidiga åtgärder i utvecklingsländerna och stöder kommissionens förslag att i anslutning till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) inrätta mekanismen Global Forest Carbon Mechanism (GFCM), som bör ges en permanent finansieringsordning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden om att stoppa den globala avskogningen, degraderingen av skog och mark samt ökenspridningen genom att öronmärka större delen av auktionsintäkterna från EU:s system för utsläppshandel till åtgärder mot avskogning och skogsdegradering i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kommissionens förslag om att anta det finansieringsförslag som Norge lagt fram och låta framtida intäkter från auktioner på tilldelade utsläppsenheter delvis gå till GFCM. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet stöder kommissionens ståndpunkt om att offentlig finansiering är det mest realistiska sättet att skapa incitament för att bekämpa avskogning under perioden 2013–2020. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att tillhandahålla finansiering för perioden 2010–2012 för tidiga åtgärder i utvecklingsländerna och stöder kommissionens förslag att i anslutning till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) inrätta mekanismen Global Forest Carbon Mechanism (GFCM), som bör ges en permanent finansieringsordning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden om att stoppa den globala avskogningen, degraderingen av skog och mark samt ökenspridningen genom att öronmärka större delen av auktionsintäkterna från EU:s system för utsläppshandel till åtgärder mot avskogning och skogsdegradering i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja kommissionens förslag om att anta det finansieringsförslag som Norge lagt fram och låta framtida intäkter från auktioner på tilldelade utsläppsenheter delvis gå till GFCM.

| 58. | Europaparlamentet understryker att den framtida GFCM-mekanismen måste vara knuten till besluten och bidra till målen i konventionen om biologisk mångfald och att inverkan på den biologiska mångfalden uttryckligen måste beaktas genom mekanismer, regler och villkor i FN:s program för minskning av utsläppen från avskogning och skogsdegradering (REDD). Parlamentet anser att man med GFCM först och främst måste se till att äldre skog skyddas. Industriellt skogsbruk med låg potential att minska klimatförändringarna och som kan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden ska inte ha rätt till finansiering genom GFCM. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker att den framtida GFCM-mekanismen måste vara knuten till besluten och bidra till målen i konventionen om biologisk mångfald och att inverkan på den biologiska mångfalden uttryckligen måste beaktas genom mekanismer, regler och villkor i FN:s program för minskning av utsläppen från avskogning och skogsdegradering (REDD). Parlamentet anser att man med GFCM först och främst måste se till att äldre skog skyddas. Industriellt skogsbruk med låg potential att minska klimatförändringarna och som kan utgöra ett hot mot den biologiska mångfalden ska inte ha rätt till finansiering genom GFCM.

| 59. | Europaparlamentet betonar att alla GFCM-mekanismer hädanefter måste respektera ursprungs- och lokalbefolkningars rättigheter, bland dem också rätten till kollektiv egendom och till självstyrande inhemska territorier, och sörja för deras fullständiga och effektiva medverkan och beslutsbefogenheter på alla nivåer, bland annat i utarbetandet och genomförandet av nationella REDD-planer och tilldelningen eller fördelningen av finansiering. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att alla GFCM-mekanismer hädanefter måste respektera ursprungs- och lokalbefolkningars rättigheter, bland dem också rätten till kollektiv egendom och till självstyrande inhemska territorier, och sörja för deras fullständiga och effektiva medverkan och beslutsbefogenheter på alla nivåer, bland annat i utarbetandet och genomförandet av nationella REDD-planer och tilldelningen eller fördelningen av finansiering.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja starka sociala och miljömässiga standarder för REDD. Parlamentet uppmanar EU att förespråka REDD-mekanismer som är mer långtgående än den befintliga projektstrategin i mekanismen för ren utveckling och som tar itu med underliggande orsaker till avskogning, t.ex. bristfällig förvaltning, fattigdom, korruption och brist på kontroll av efterlevnad, genom att stödja politiska och institutionella reformer på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja starka sociala och miljömässiga standarder för REDD. Parlamentet uppmanar EU att förespråka REDD-mekanismer som är mer långtgående än den befintliga projektstrategin i mekanismen för ren utveckling och som tar itu med underliggande orsaker till avskogning, t.ex. bristfällig förvaltning, fattigdom, korruption och brist på kontroll av efterlevnad, genom att stödja politiska och institutionella reformer på lokal, regional och nationell nivå.

| 61. | Europaparlamentet vill att EU i sin syn på internationella redovisningsregler för skogsförvaltning och förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) överlag, ska styras av hur effektivt man med deras hjälp kan uppnå utsläppsminskningsmålen i bilaga I. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet vill att EU i sin syn på internationella redovisningsregler för skogsförvaltning och förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) överlag, ska styras av hur effektivt man med deras hjälp kan uppnå utsläppsminskningsmålen i bilaga I.

| 62. | Europaparlamentet understryker att metoder som tillämpats i flera sektorer, bland annat inom vattenförvaltning, bevarande av ekosystem, jordbruksproduktion, jordmån, förändrad markanvändning, hälsa, livsmedelssäkerhet och katastrofrisker, har lett till nya klimatförändringar och förvärrat de existerande, samtidigt som dessa sektorer även har drabbats allvarligt av klimatförändringarnas negativa effekter. Båda dessa aspekter bör ingå i Köpenhamnsavtalet, tillsammans med riktade åtgärder för att se till att de berörda sektorerna i hög grad verkar för att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet understryker att metoder som tillämpats i flera sektorer, bland annat inom vattenförvaltning, bevarande av ekosystem, jordbruksproduktion, jordmån, förändrad markanvändning, hälsa, livsmedelssäkerhet och katastrofrisker, har lett till nya klimatförändringar och förvärrat de existerande, samtidigt som dessa sektorer även har drabbats allvarligt av klimatförändringarnas negativa effekter. Båda dessa aspekter bör ingå i Köpenhamnsavtalet, tillsammans med riktade åtgärder för att se till att de berörda sektorerna i hög grad verkar för att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna.

Internationell luftfart och sjötransport

| 63. | Europaparlamentet påminner om att luftfarten har en rad effekter utöver koldioxiden, vilka nästan fördubblar dess globala uppvärmningspotential. Parlamentet uppmanar EU att se till att man tar hänsyn till dessa effekter i Köpenhamnsavtalet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet påminner om att luftfarten har en rad effekter utöver koldioxiden, vilka nästan fördubblar dess globala uppvärmningspotential. Parlamentet uppmanar EU att se till att man tar hänsyn till dessa effekter i Köpenhamnsavtalet.

| 64. | Mot bakgrund av de misslyckade förhandlingarna i Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) insisterar Europaparlamentet på att den internationella luft- och sjöfartssektorn bör omfattas av en överenskommelse inom ramen för UNFCCC. |
| --- | --- |

64.

Mot bakgrund av de misslyckade förhandlingarna i Internationella civila luftfartsorganisationen (ICAO) insisterar Europaparlamentet på att den internationella luft- och sjöfartssektorn bör omfattas av en överenskommelse inom ramen för UNFCCC.

| 65. | Europaparlamentet kräver att internationella avtal inom luft- och sjöfartssektorn ska innehålla samma bindande mål som avtalen inom andra industrisektorer. Parlamentet kräver vidare att, i världsomfattande skala, minst 50 procent av utsläppsrätterna inom detta område ska auktioneras. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet kräver att internationella avtal inom luft- och sjöfartssektorn ska innehålla samma bindande mål som avtalen inom andra industrisektorer. Parlamentet kräver vidare att, i världsomfattande skala, minst 50 procent av utsläppsrätterna inom detta område ska auktioneras.

Det civila samhällets deltagande

| 66. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att informera och rådgöra med lokalbefolkningen och göra denna delaktig i beslutsprocessen, och uppmanar särskilt storstäder och storstadsregioner att – med hjälp av offentligt stöd – genomföra egna informationskampanjer som också kan knytas till särskilda minskningsmål. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att informera och rådgöra med lokalbefolkningen och göra denna delaktig i beslutsprocessen, och uppmanar särskilt storstäder och storstadsregioner att – med hjälp av offentligt stöd – genomföra egna informationskampanjer som också kan knytas till särskilda minskningsmål.

| 67. | Europaparlamentet noterar att 2030 kommer två tredjedelar av världens befolkning att leva i storstadsregioner och att städer och lokala och regionala myndigheter således har en oerhört viktig roll i genomförandet av konkreta klimatåtgärder. Parlamentet välkomnar de åtaganden som gjorts i den överenskommelse om klimatskydd som undertecknats av borgmästare och lokala myndigheter världen över (World Mayors and Local Governments Climate Protection Agreement) och uppmanar EU att stödja städers och lokala och regionala myndigheters engagemang för att ta fram och genomföra nationella klimatstrategier, inbegripet handlingsplaner för begränsningar och åtgärdsprogram för anpassning. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet noterar att 2030 kommer två tredjedelar av världens befolkning att leva i storstadsregioner och att städer och lokala och regionala myndigheter således har en oerhört viktig roll i genomförandet av konkreta klimatåtgärder. Parlamentet välkomnar de åtaganden som gjorts i den överenskommelse om klimatskydd som undertecknats av borgmästare och lokala myndigheter världen över (World Mayors and Local Governments Climate Protection Agreement) och uppmanar EU att stödja städers och lokala och regionala myndigheters engagemang för att ta fram och genomföra nationella klimatstrategier, inbegripet handlingsplaner för begränsningar och åtgärdsprogram för anpassning.

Europaparlamentets delegation

| 68. | Europaparlamentet anser att EU-delegationen har en viktig funktion att fylla i förhandlingarna om klimatförändringar. Det är därför oacceptabelt att de Europaparlamentsledamöter som ingår i delegationen inte har fått närvara vid EU:s samordningsmöten vid tidigare partskonferenser. Parlamentet förväntar sig att deltagare från Europaparlamentet får tillträde till dessa möten i Köpenhamn och åtminstone observatörsstatus, med eller utan yttranderätt. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att EU-delegationen har en viktig funktion att fylla i förhandlingarna om klimatförändringar. Det är därför oacceptabelt att de Europaparlamentsledamöter som ingår i delegationen inte har fått närvara vid EU:s samordningsmöten vid tidigare partskonferenser. Parlamentet förväntar sig att deltagare från Europaparlamentet får tillträde till dessa möten i Köpenhamn och åtminstone observatörsstatus, med eller utan yttranderätt.

*

* *

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, med begäran om att den vidarebefordras till alla konventionsparter som inte är EU-medlemmar. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, med begäran om att den vidarebefordras till alla konventionsparter som inte är EU-medlemmar.

---

(1)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 63.

(2)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 136.

(3)  EUT L 8, 13.1.2009, s. 3.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2009)0042.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2009)0121.

(6)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(7)  Antagna texter, P6_TA(2008)0491.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/12

---

Onsdag 25 november 2009Flerårigt program 2010-2014 om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet)

P7_TA(2009)0090

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst – Stockholmsprogrammet

2010/C 285 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Lissabonfördraget, särskilt bestämmelserna om ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och dess nya rättsliga ram för skyddet av de grundläggande rättigheterna och för en förstärkning av unionsmedborgarskapet, artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen, ändrad genom Lissabonfördraget, protokoll nr 8 till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilket införs genom Lissabonfördraget och avser unionens anslutning till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (nedan kallat ”Europakonventionen”), samt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad ”stadgan”), som har samma rättsliga värde som fördragen,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2009 med titeln ”Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst” (KOM(2009)0262), i vilket kommissionen redogör för sina prioriteringar för området med frihet, säkerhet och rättvisa för 2010–2014 samt kommissionens utvärdering av Haagprogrammet och handlingsplanen (KOM(2009)0263) och den därtill hörande resultattavlan för genomförande (SEK(2009)0765) samt bidragen från de nationella parlamenten, det civila samhället och EU-byråer och EU-organ,

med beaktande av utkastet till dokument från rådets ordförandeskap av den 16 oktober 2009 med titeln ”Utkast till flerårigt program för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst (Stockholmsprogrammet)” (14449/09),

med beaktande av de gemensamma överläggningar som utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor hållit i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft har ett område med frihet, säkerhet och rättvisa varit ett mycket viktigt mål för EU. Det är mycket viktigt att återvända till den ursprungliga andan i Tammerforsprogrammet, som omfattade aspekter på straff- och civilrätt, med fokus på rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

A.

Sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft har ett område med frihet, säkerhet och rättvisa varit ett mycket viktigt mål för EU. Det är mycket viktigt att återvända till den ursprungliga andan i Tammerforsprogrammet, som omfattade aspekter på straff- och civilrätt, med fokus på rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.

| B. | Globaliseringen påverkar inte bara finanssektorn utan allt mer också området med frihet, säkerhet och rättvisa. Den ställer krav på ett större helhetsgrepp inom politiken samtidigt som de brådskande frågorna om migration och asyl måste behandlas, och det behövs särskilt mer omfattande utbyten och samarbete mellan dem som arbetar med politiken för rättsliga och inrikes frågor, utveckling, internationell handel och sociala frågor. |
| --- | --- |

B.

Globaliseringen påverkar inte bara finanssektorn utan allt mer också området med frihet, säkerhet och rättvisa. Den ställer krav på ett större helhetsgrepp inom politiken samtidigt som de brådskande frågorna om migration och asyl måste behandlas, och det behövs särskilt mer omfattande utbyten och samarbete mellan dem som arbetar med politiken för rättsliga och inrikes frågor, utveckling, internationell handel och sociala frågor.

| C. | Genom Lissabonfördraget, som nyligen ratificerats antingen på parlamentarisk väg eller genom folkomröstning, ändras de rättsliga grunderna, målen, instrumenten och metoderna för beslutsfattande i fråga om politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

C.

Genom Lissabonfördraget, som nyligen ratificerats antingen på parlamentarisk väg eller genom folkomröstning, ändras de rättsliga grunderna, målen, instrumenten och metoderna för beslutsfattande i fråga om politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| D. | De rättigheter och den institutionella roll som för första gången tilldelas de nationella parlamenten i och med Lissabonfördraget kommer att ha en positiv inverkan på i synnerhet utvecklingen och genomförandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa, inte minst på grund av att det medför bättre garantier för att subsidiaritetsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

D.

De rättigheter och den institutionella roll som för första gången tilldelas de nationella parlamenten i och med Lissabonfördraget kommer att ha en positiv inverkan på i synnerhet utvecklingen och genomförandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa, inte minst på grund av att det medför bättre garantier för att subsidiaritetsprincipen respekteras.

| E. | På många områden inom politiken för rättsliga och inrikes frågor räcker det inte längre med nationella lösningar, varför det finns ett behov av europeiska lösningar på internationella frågor kring migration, säkerhet och teknik, inklusive informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

E.

På många områden inom politiken för rättsliga och inrikes frågor räcker det inte längre med nationella lösningar, varför det finns ett behov av europeiska lösningar på internationella frågor kring migration, säkerhet och teknik, inklusive informations- och kommunikationsteknik.

| F. | Att de inre gränskontrollerna inom EU tagits bort är en av den europeiska integrationens viktigaste landvinningar. |
| --- | --- |

F.

Att de inre gränskontrollerna inom EU tagits bort är en av den europeiska integrationens viktigaste landvinningar.

| G. | Medborgarna är direkt företrädda på unionsnivå i Europaparlamentet och medlemsstaterna är företrädda i rådet av sina respektive regeringar, vilka själva är demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament. Den nödvändiga parlamentariseringen av EU måste därför dels bygga på att Europaparlamentet får större beslutsbefogenheter inom allt EU:s beslutsfattande, dels på att de nationella regeringarna ställs under ökad kontroll från sina respektive parlaments sida. |
| --- | --- |

G.

Medborgarna är direkt företrädda på unionsnivå i Europaparlamentet och medlemsstaterna är företrädda i rådet av sina respektive regeringar, vilka själva är demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament. Den nödvändiga parlamentariseringen av EU måste därför dels bygga på att Europaparlamentet får större beslutsbefogenheter inom allt EU:s beslutsfattande, dels på att de nationella regeringarna ställs under ökad kontroll från sina respektive parlaments sida.

| H. | Gemensamma åtgärder måste begränsas till gemenskapens behörighetsområde och EU-strategier bör utarbetas enbart i fall då de kan ge bättre resultat än nationella insatser. |
| --- | --- |

H.

Gemensamma åtgärder måste begränsas till gemenskapens behörighetsområde och EU-strategier bör utarbetas enbart i fall då de kan ge bättre resultat än nationella insatser.

| I. | EU-medborgarnas rättigheter och rätt till skydd, särskilt uppgiftsskydd, måste upprätthållas och den gemensamma politiken för rättsliga och inrikes frågor måste även fortsättningsvis stå under parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

I.

EU-medborgarnas rättigheter och rätt till skydd, särskilt uppgiftsskydd, måste upprätthållas och den gemensamma politiken för rättsliga och inrikes frågor måste även fortsättningsvis stå under parlamentarisk kontroll.

| J. | Insyn i lagstiftningsprocessen måste sättas i främsta rummet, och de nationella parlamenten och medborgarna bör kunna följa och övervaka utarbetandet och genomförandet av åtgärder på området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

J.

Insyn i lagstiftningsprocessen måste sättas i främsta rummet, och de nationella parlamenten och medborgarna bör kunna följa och övervaka utarbetandet och genomförandet av åtgärder på området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| K. | EU:s anslutning till Europakonventionen (i enlighet med Lissabonfördraget) kommer inte att påverka skyddet av de grundläggande rättigheter inom unionen – som grundar sig på stadgan och EG-domstolens rättspraxis – och kommer dessutom att utgöra ett viktigt kompletterande skydd, samtidigt som det måste fastställas en entydig behörighetsfördelning mellan Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EG-domstolen. |
| --- | --- |

K.

EU:s anslutning till Europakonventionen (i enlighet med Lissabonfördraget) kommer inte att påverka skyddet av de grundläggande rättigheter inom unionen – som grundar sig på stadgan och EG-domstolens rättspraxis – och kommer dessutom att utgöra ett viktigt kompletterande skydd, samtidigt som det måste fastställas en entydig behörighetsfördelning mellan Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EG-domstolen.

| L. | För att kunna bekämpa organiserad brottslighet, bedrägerier och korruption på ett effektivt och snabbt sätt och skydda EU:s ekonomiska intressen är det nödvändigt att stärka det polisiära och rättsliga samarbetet, involvera Europol och Eurojust mer systematiskt i utredningsarbetet, inrätta en europeisk åklagarmyndighet samt uppnå effektiva och mätbara resultat. Dessutom vill unionsmedborgarna att EU ska få en mer framträdande roll i kampen mot korruptionen. |
| --- | --- |

L.

För att kunna bekämpa organiserad brottslighet, bedrägerier och korruption på ett effektivt och snabbt sätt och skydda EU:s ekonomiska intressen är det nödvändigt att stärka det polisiära och rättsliga samarbetet, involvera Europol och Eurojust mer systematiskt i utredningsarbetet, inrätta en europeisk åklagarmyndighet samt uppnå effektiva och mätbara resultat. Dessutom vill unionsmedborgarna att EU ska få en mer framträdande roll i kampen mot korruptionen.

| M. | På det civilrättsliga området måste prioriteringarna under de närmaste fem åren återspegla de behov som uttryckts av enskilda medborgare och företag. |
| --- | --- |

M.

På det civilrättsliga området måste prioriteringarna under de närmaste fem åren återspegla de behov som uttryckts av enskilda medborgare och företag.

| N. | Ömsesidigt erkännande utgör hörnstenen i området med frihet, säkerhet och rättvisa och förutsätter ömsesidig tillit samt ömsesidigt förtroende för andra länders rättssystem, och dessa värderingar kan tryggas endast genom ömsesidig kunskap och förståelse, så att vi får en europeisk rättskultur. |
| --- | --- |

N.

Ömsesidigt erkännande utgör hörnstenen i området med frihet, säkerhet och rättvisa och förutsätter ömsesidig tillit samt ömsesidigt förtroende för andra länders rättssystem, och dessa värderingar kan tryggas endast genom ömsesidig kunskap och förståelse, så att vi får en europeisk rättskultur.

| O. | Ett europeiskt rättsligt område måste bygga på att rättstillämparna, de rättsliga instanserna och åklagarna arbetar utifrån en europeisk rättskultur som inte enbart grundar sig på EU-lagstiftningen utan också har växt fram genom ömsesidig kunskap om och förståelse för de nationella rättssystemen, en grundlig modernisering av universitetens kursplaner, utbyten, studiebesök och gemensamma utbildningsprogram, med aktivt stöd från det europeiska nätverket för rättslig utbildning och Europeiska rättsakademien. |
| --- | --- |

O.

Ett europeiskt rättsligt område måste bygga på att rättstillämparna, de rättsliga instanserna och åklagarna arbetar utifrån en europeisk rättskultur som inte enbart grundar sig på EU-lagstiftningen utan också har växt fram genom ömsesidig kunskap om och förståelse för de nationella rättssystemen, en grundlig modernisering av universitetens kursplaner, utbyten, studiebesök och gemensamma utbildningsprogram, med aktivt stöd från det europeiska nätverket för rättslig utbildning och Europeiska rättsakademien.

| P. | Ömsesidigt förtroende förutsätter också en effektiv och kontinuerlig utvärdering på såväl nationell som europeisk nivå av de olika nationella systemens effektivitet och resultat. I detta sammanhang bör man också nämna det ovärderliga arbete som bedrivs av Europarådets europeiska kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej). |
| --- | --- |

P.

Ömsesidigt förtroende förutsätter också en effektiv och kontinuerlig utvärdering på såväl nationell som europeisk nivå av de olika nationella systemens effektivitet och resultat. I detta sammanhang bör man också nämna det ovärderliga arbete som bedrivs av Europarådets europeiska kommission för effektivisering av rättsväsendet (Cepej).

| Q. | De europeiska nätverken inom rättsväsendets olika grenar (det europeiska nätverket för rättslig utbildning, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer, nätverket för ordförande i Europeiska unionens högsta domstolar, Eurojustice-nätverket för europeiska allmänna åklagarmyndigheter, det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område samt nätverken för rättstillämpare) måste aktivt bidra till det fortsatta förverkligandet av en europeisk rättskultur. Detta med beaktande av parlamentets resolution av den 10 september 1991 om inrättandet av en europeisk rättsakademi (1), dess ståndpunkt av den 24 september 2002 om antagandet av rådets beslut om inrättande av ett europeiskt nätverk för rättslig utbildning (2), dess resolution av den 9 juli 2008 om den nationella domarens roll i det europeiska rättssystemet (3) och dess rekommendation av den 7 maj 2009 till rådet om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (4). |
| --- | --- |

Q.

De europeiska nätverken inom rättsväsendets olika grenar (det europeiska nätverket för rättslig utbildning, det europeiska nätverket för domstolsadministrationer, nätverket för ordförande i Europeiska unionens högsta domstolar, Eurojustice-nätverket för europeiska allmänna åklagarmyndigheter, det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område samt nätverken för rättstillämpare) måste aktivt bidra till det fortsatta förverkligandet av en europeisk rättskultur. Detta med beaktande av parlamentets resolution av den 10 september 1991 om inrättandet av en europeisk rättsakademi (1), dess ståndpunkt av den 24 september 2002 om antagandet av rådets beslut om inrättande av ett europeiskt nätverk för rättslig utbildning (2), dess resolution av den 9 juli 2008 om den nationella domarens roll i det europeiska rättssystemet (3) och dess rekommendation av den 7 maj 2009 till rådet om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (4).

| R. | Under de senaste åren har det blivit allt vanligare med IT-brottslighet, vilket lett till att rättsväsendet ställts inför mer komplexa rättsliga problem och domstolskapaciteten belastats hårt. Man måste därför undersöka om det behövs en europeisk domstol för IT-brottmål, specialiserad på IT-brottslighet. |
| --- | --- |

R.

Under de senaste åren har det blivit allt vanligare med IT-brottslighet, vilket lett till att rättsväsendet ställts inför mer komplexa rättsliga problem och domstolskapaciteten belastats hårt. Man måste därför undersöka om det behövs en europeisk domstol för IT-brottmål, specialiserad på IT-brottslighet.

Utsikterna för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa inom ramen för Lissabonfördraget

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att ett nytt flerårigt program för området med frihet, säkerhet och rättvisa sannolikt kommer att antas och genomföras i enlighet med den nya rättsliga ram som fastställs i Lissabonfördraget, vilket innebär att programmet redan nu måste innefatta följande nya aspekter som fördraget medför:






  — | Schengensamarbetet, som omfattar rörelsefrihet för personer inom EU, bekräftas som själva kärnan i området med frihet, säkerhet och rättvisa, och Schengenområden bör utvidgas ytterligare. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att ett nytt flerårigt program för området med frihet, säkerhet och rättvisa sannolikt kommer att antas och genomföras i enlighet med den nya rättsliga ram som fastställs i Lissabonfördraget, vilket innebär att programmet redan nu måste innefatta följande nya aspekter som fördraget medför:

—

Schengensamarbetet, som omfattar rörelsefrihet för personer inom EU, bekräftas som själva kärnan i området med frihet, säkerhet och rättvisa, och Schengenområden bör utvidgas ytterligare.

| — | Skyddet och främjandet av de grundläggande rättigheterna för alla människor och inrättandet av ett rättigheternas, rättvisans, solidaritetens och mångfaldens Europa är grundläggande värderingar för EU:s politik och befinner sig högst upp på EU:s dagordning och EU:s institutioner kommer att uppmanas att respektera principen om jämlikhet mellan alla människor. |
| --- | --- |

—

Skyddet och främjandet av de grundläggande rättigheterna för alla människor och inrättandet av ett rättigheternas, rättvisans, solidaritetens och mångfaldens Europa är grundläggande värderingar för EU:s politik och befinner sig högst upp på EU:s dagordning och EU:s institutioner kommer att uppmanas att respektera principen om jämlikhet mellan alla människor.

| — | Beslutsprocessen kommer att stärkas genom bruket av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, under domstolens juridiska överinseende. |
| --- | --- |

—

Beslutsprocessen kommer att stärkas genom bruket av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, under domstolens juridiska överinseende.

| — | Det kommer att finnas ytterligare garantier för en strikt efterlevnad av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inom området med frihet, rättvisa och säkerhet genom att ett antal nationella parlament ges möjlighet att aktivera en ”varningsmekanism”, samtidigt som en enskild medlemsstat ges rätten att dra i en ”nödbroms” om den anser att ett förslag till rättsakt inom området för straffrättsligt samarbete sannolikt kommer att påverka centrala delar av dess interna nationella rättsordning. Nödbromsning kommer normalt sett att leda till förstärkt samarbete mellan en kärngrupp av stater som önskar integrera sin politik. |
| --- | --- |

—

Det kommer att finnas ytterligare garantier för en strikt efterlevnad av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inom området med frihet, rättvisa och säkerhet genom att ett antal nationella parlament ges möjlighet att aktivera en ”varningsmekanism”, samtidigt som en enskild medlemsstat ges rätten att dra i en ”nödbroms” om den anser att ett förslag till rättsakt inom området för straffrättsligt samarbete sannolikt kommer att påverka centrala delar av dess interna nationella rättsordning. Nödbromsning kommer normalt sett att leda till förstärkt samarbete mellan en kärngrupp av stater som önskar integrera sin politik.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att EU kommer att framstå som mer trovärdigt i sitt agerande eftersom detta kommer att bygga på en ny eller förändrad rättslig ram, med nya föreskrifter för skyddet av de grundläggande rättigheterna, inklusive bestämmelser om nationella minoriteters rättigheter, nya bestämmelser för att förebygga alla former av ojämlikhet, i synnerhet mellan män och kvinnor (artikel 8 i EUF-fördraget) och alla former av diskriminering (artikel 10 i EUF-fördraget), bestämmelser om främjande av insyn i EU:s alla institutioner, organ och byråer (artikel 15 i EUF-fördraget) samt bestämmelser om skydd av personuppgifter mot missbruk från privata eller offentliga organs sida (artikel 16 i EUF-fördraget), om konsulärt och diplomatiskt skydd (artikel 23 EUF-fördraget), om en gemensam asyl- och invandringspolitik (artikel 77 ff i EUF-fördraget), om förbättrad integration av tredjelandsmedborgare (artikel 79.4 i EUF-fördraget) och om förbättrad förvaltning (artikel 298 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att EU kommer att framstå som mer trovärdigt i sitt agerande eftersom detta kommer att bygga på en ny eller förändrad rättslig ram, med nya föreskrifter för skyddet av de grundläggande rättigheterna, inklusive bestämmelser om nationella minoriteters rättigheter, nya bestämmelser för att förebygga alla former av ojämlikhet, i synnerhet mellan män och kvinnor (artikel 8 i EUF-fördraget) och alla former av diskriminering (artikel 10 i EUF-fördraget), bestämmelser om främjande av insyn i EU:s alla institutioner, organ och byråer (artikel 15 i EUF-fördraget) samt bestämmelser om skydd av personuppgifter mot missbruk från privata eller offentliga organs sida (artikel 16 i EUF-fördraget), om konsulärt och diplomatiskt skydd (artikel 23 EUF-fördraget), om en gemensam asyl- och invandringspolitik (artikel 77 ff i EUF-fördraget), om förbättrad integration av tredjelandsmedborgare (artikel 79.4 i EUF-fördraget) och om förbättrad förvaltning (artikel 298 i EUF-fördraget).

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att domstolens behörighet utvidgas utan begränsningar, både för att den ska kunna avge förhandsavgöranden om samtliga frågor avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa och för att göra det möjligt för kommissionen att inleda överträdelseförfaranden (5). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar vikten av att domstolens behörighet utvidgas utan begränsningar, både för att den ska kunna avge förhandsavgöranden om samtliga frågor avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa och för att göra det möjligt för kommissionen att inleda överträdelseförfaranden (5).

| 4. | Europaparlamentet påpekar att frågan om medborgarnas och företagens tillgång till rättslig prövning inom EU:s område med frihet, säkerhet och rättvisa kompliceras och insynen försämras på grund av att enskilda stater kan välja att inte ansluta sig till vissa bestämmelser och att omsorgen om rättvisa, enhetlighet och enkelhet följaktligen kräver att dessa möjligheter alltid bör undvikas när det är möjligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att frågan om medborgarnas och företagens tillgång till rättslig prövning inom EU:s område med frihet, säkerhet och rättvisa kompliceras och insynen försämras på grund av att enskilda stater kan välja att inte ansluta sig till vissa bestämmelser och att omsorgen om rättvisa, enhetlighet och enkelhet följaktligen kräver att dessa möjligheter alltid bör undvikas när det är möjligt.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att det i Lissabonfördraget stadgas att medbeslutandeförfarandet ska vara det ordinarie lagstiftningsförfarandet för aspekter av området med frihet, säkerhet och rättvisa som tidigare inte omfattats av detta förfarande, vilket medför att de olika delarna av politiken för rättsliga och inrikes frågor, och de åtgärder som vidtas i samband med den, hamnar under parlamentarisk kontroll. Parlamentets deltagande i ratificeringen av internationella avtal är helt enkelt ett nödvändigt komplement till den behörighet som det kommer att tilldelas inom unionen, särskilt på de områden som tillhör den nuvarande tredje pelaren. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att det i Lissabonfördraget stadgas att medbeslutandeförfarandet ska vara det ordinarie lagstiftningsförfarandet för aspekter av området med frihet, säkerhet och rättvisa som tidigare inte omfattats av detta förfarande, vilket medför att de olika delarna av politiken för rättsliga och inrikes frågor, och de åtgärder som vidtas i samband med den, hamnar under parlamentarisk kontroll. Parlamentets deltagande i ratificeringen av internationella avtal är helt enkelt ett nödvändigt komplement till den behörighet som det kommer att tilldelas inom unionen, särskilt på de områden som tillhör den nuvarande tredje pelaren.

| 6. | Europaparlamentet anser att principen om solidaritet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och unionen får en särskild innebörd inom området med frihet, säkerhet och rättvisa och måste omvandlas till en aktiv obligatorisk solidaritet, särskilt när det gäller gränskontroll, invandring, civilskydd och solidaritetsklausulen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att principen om solidaritet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och unionen får en särskild innebörd inom området med frihet, säkerhet och rättvisa och måste omvandlas till en aktiv obligatorisk solidaritet, särskilt när det gäller gränskontroll, invandring, civilskydd och solidaritetsklausulen.

| 7. | Europaparlamentet betonar att EU grundar sig på principen om frihet. Säkerhet måste, till stöd för frihet, eftersträvas genom rättsstatsprincipen och i enlighet med skyldigheter när det gäller grundläggande rättigheter. Balansen mellan säkerhet och frihet måste ses utifrån det perspektivet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att EU grundar sig på principen om frihet. Säkerhet måste, till stöd för frihet, eftersträvas genom rättsstatsprincipen och i enlighet med skyldigheter när det gäller grundläggande rättigheter. Balansen mellan säkerhet och frihet måste ses utifrån det perspektivet.

Ett mer enhetligt, öppet och demokratiskt flerårigt program

| 8. | Europaparlamentet anser att Stockholmsprogrammet i synnerhet bör






  — | åtgärda migrationsproblemen på ett solidariskt sätt, |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att Stockholmsprogrammet i synnerhet bör

—

åtgärda migrationsproblemen på ett solidariskt sätt,

| — | skapa bättre balans mellan å ena sidan medborgarnas säkerhet (exempelvis skydd av de yttre gränserna och lagföring av gränsöverskridande brott) och å andra sidan skyddet av deras individuella rättigheter, |
| --- | --- |

—

skapa bättre balans mellan å ena sidan medborgarnas säkerhet (exempelvis skydd av de yttre gränserna och lagföring av gränsöverskridande brott) och å andra sidan skyddet av deras individuella rättigheter,

| — | ge medborgarna rättvisa möjligheter till rättslig prövning, och |
| --- | --- |

—

ge medborgarna rättvisa möjligheter till rättslig prövning, och

| — | erbjuda lösningar på de praktiska problem som medborgarna ställs inför i EU i ärenden som faller under olika rättssystem. |
| --- | --- |

—

erbjuda lösningar på de praktiska problem som medborgarna ställs inför i EU i ärenden som faller under olika rättssystem.

| 9. | Europaparlamentet anser att ett prioriterat mål vid genomförandet av detta program bör vara att – i en anda av lojalt samarbete – säkerställa att medborgarna åtnjuter ett likvärdigt skydd av sina grundläggande rättigheter oavsett var de befinner sig och oavsett om de kommer i kontakt med maktutövande myndigheter på EU-nivå, inbegripet byråer och andra organ, eller inom medlemsstater och att ingen missgynnas i sitt utövande av de grundläggande rättigheter som tillerkänts EU:s medborgare i enlighet med medlemsstaternas gemensamma människorätts- och rättssäkerhetstradition. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att ett prioriterat mål vid genomförandet av detta program bör vara att – i en anda av lojalt samarbete – säkerställa att medborgarna åtnjuter ett likvärdigt skydd av sina grundläggande rättigheter oavsett var de befinner sig och oavsett om de kommer i kontakt med maktutövande myndigheter på EU-nivå, inbegripet byråer och andra organ, eller inom medlemsstater och att ingen missgynnas i sitt utövande av de grundläggande rättigheter som tillerkänts EU:s medborgare i enlighet med medlemsstaternas gemensamma människorätts- och rättssäkerhetstradition.

Interparlamentariskt samarbete

| 10. | Europaparlamentet påpekar att inom den nya rättsliga och institutionella ram som inrättas genom Lissabonfördraget kan ytterligare åtgärder avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa utarbetas endast om Europaparlamentet, de nationella parlamenten och det civila samhället vederbörligen får medverka på lämpligt sätt, så att det skapas en öppen och fortlöpande debatt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att inom den nya rättsliga och institutionella ram som inrättas genom Lissabonfördraget kan ytterligare åtgärder avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa utarbetas endast om Europaparlamentet, de nationella parlamenten och det civila samhället vederbörligen får medverka på lämpligt sätt, så att det skapas en öppen och fortlöpande debatt.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en mer insynsvänlig lagstiftningsprocess på EU-nivå och nationell nivå och välkomnar bruket av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, som kommer att medföra att rätten att tillgå handlingar och information i samband med beslutsprocessen medges på bredast möjliga sätt, särskilt i fall då ett lagförslag kan påverka den enskilda individens och medborgarens rättigheter, oberoende av om initiativet lagts fram av kommissionen eller en grupp medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en mer insynsvänlig lagstiftningsprocess på EU-nivå och nationell nivå och välkomnar bruket av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, som kommer att medföra att rätten att tillgå handlingar och information i samband med beslutsprocessen medges på bredast möjliga sätt, särskilt i fall då ett lagförslag kan påverka den enskilda individens och medborgarens rättigheter, oberoende av om initiativet lagts fram av kommissionen eller en grupp medlemsstater.

| 12. | Europaparlamentet tillkännager – av omsorg om insynen i den internationella lagstiftningen, där kommissionen fått gemenskapsbehörighet och inget annat än rätten till samtycke således kommit att kvarstå för parlamentet, något som framgår särskilt tydligt av Haagkonferensen om internationell privaträtt – att det avser att noga följa händelseutvecklingen vid Haagkonferensen om internationell privaträtt. Parlamentet åtar sig även att sponsra inrättandet av ett parlamentariskt forum som är öppet för intresserade ledamöter av Europaparlamentet och av de nationella parlamenten, i syfte att informera parlamentsledamöterna om händelseutvecklingen vid konferensen samt om konferensens arbete och resultat, så att de olika frågorna kan dryftas i ett offentligt forum. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet tillkännager – av omsorg om insynen i den internationella lagstiftningen, där kommissionen fått gemenskapsbehörighet och inget annat än rätten till samtycke således kommit att kvarstå för parlamentet, något som framgår särskilt tydligt av Haagkonferensen om internationell privaträtt – att det avser att noga följa händelseutvecklingen vid Haagkonferensen om internationell privaträtt. Parlamentet åtar sig även att sponsra inrättandet av ett parlamentariskt forum som är öppet för intresserade ledamöter av Europaparlamentet och av de nationella parlamenten, i syfte att informera parlamentsledamöterna om händelseutvecklingen vid konferensen samt om konferensens arbete och resultat, så att de olika frågorna kan dryftas i ett offentligt forum.

| 13. | Europarlamentet välkomnar den ram för utvärdering av politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa som skapas genom Lissabonfördraget och begär att det särskilt på rättsskipningens område inrättas ett konkret övervaknings- och utvärderingssystem som fokuserar på kvaliteten, effektiviteten och rättvisan hos befintliga rättsakter, rättsskipningen och skyddet av de grundläggande rättigheterna och som arbetar i nära samarbete med Europaparlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet






  — | konstaterar därför att i det i dag finns flera olika utvärderingssystem inom området för frihet, säkerhet och rättvisa och att dessa måste konsolideras i en enda enhetlig ram som omfattar alla aspekter från förhandsbedömningen till utvärderingen av lagstiftningens genomförande, |
| --- | --- | --- |

13.

Europarlamentet välkomnar den ram för utvärdering av politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa som skapas genom Lissabonfördraget och begär att det särskilt på rättsskipningens område inrättas ett konkret övervaknings- och utvärderingssystem som fokuserar på kvaliteten, effektiviteten och rättvisan hos befintliga rättsakter, rättsskipningen och skyddet av de grundläggande rättigheterna och som arbetar i nära samarbete med Europaparlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet

—

konstaterar därför att i det i dag finns flera olika utvärderingssystem inom området för frihet, säkerhet och rättvisa och att dessa måste konsolideras i en enda enhetlig ram som omfattar alla aspekter från förhandsbedömningen till utvärderingen av lagstiftningens genomförande,

| — | anser att de utvärderingar som utförs av olika EU-organ skulle kunna samordnas på ett bättre sätt, |
| --- | --- |

—

anser att de utvärderingar som utförs av olika EU-organ skulle kunna samordnas på ett bättre sätt,

| — | efterlyser ett utvärderingssystem som ger Europaparlamentet och de nationella parlamenten tillgång till information om unionens politik (artikel 70 i EUF-fördraget) samt om verksamheten inom kommittén för den inre säkerheten (artikel 71 i EUF-fördraget), Europol (artikel 88 i EUF-fördraget), Eurojust (artikel 85 i EUF-fördraget), Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (”Frontex”), den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor och Schengensystemet, och anser att det i detta sammanhang bör ha rätt att avge en bindande ståndpunkt om tillsättningen av byråernas direktörer (eftersom det också är budgetmyndighet), |
| --- | --- |

—

efterlyser ett utvärderingssystem som ger Europaparlamentet och de nationella parlamenten tillgång till information om unionens politik (artikel 70 i EUF-fördraget) samt om verksamheten inom kommittén för den inre säkerheten (artikel 71 i EUF-fördraget), Europol (artikel 88 i EUF-fördraget), Eurojust (artikel 85 i EUF-fördraget), Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (”Frontex”), den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor och Schengensystemet, och anser att det i detta sammanhang bör ha rätt att avge en bindande ståndpunkt om tillsättningen av byråernas direktörer (eftersom det också är budgetmyndighet),

| — | anser att det som ram för parlamentets samarbete med de nationella parlamenten inom frågor rörande området med frihet, säkerhet och rättvisa inrättas ett permanent forum av företrädare på politisk nivå (två per kammare + två suppleanter) som sammanträder två gånger om året och har en gemensam arbetsplats där all information, även konfidentiella uppgifter, som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa kan utbytas i realtid, och anser även att företrädarna för de nationella parlamenten bör få delta i parlamentets utskottsbehandlingar och i parlamentets årliga debatt om framstegen på detta område. |
| --- | --- |

—

anser att det som ram för parlamentets samarbete med de nationella parlamenten inom frågor rörande området med frihet, säkerhet och rättvisa inrättas ett permanent forum av företrädare på politisk nivå (två per kammare + två suppleanter) som sammanträder två gånger om året och har en gemensam arbetsplats där all information, även konfidentiella uppgifter, som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa kan utbytas i realtid, och anser även att företrädarna för de nationella parlamenten bör få delta i parlamentets utskottsbehandlingar och i parlamentets årliga debatt om framstegen på detta område.

| 14. | Europaparlamentet anser att man bör ge hög prioritet åt att minska klyftan mellan de bestämmelser och åtgärder som antas på EU-nivå och genomförandet av dem på nationell nivå. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att man bör ge hög prioritet åt att minska klyftan mellan de bestämmelser och åtgärder som antas på EU-nivå och genomförandet av dem på nationell nivå.

| 15. | Europaparlamentet begär att en periodisk utvärdering av de resultat som uppnåtts inom ramen för det fleråriga programmet görs till föremål för en årlig debatt i Europaparlamentet, vilken bör inbegripa det civila samhället och vara inriktad på skyddet av de grundläggande rättigheterna inom EU samt grunda sig på rapporter från rådet, kommissionen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt på bedömningar och undersökningar som gjorts av oberoende experter, bidrag från organisationer inom det civila samhället och parlamentets resolutioner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att en periodisk utvärdering av de resultat som uppnåtts inom ramen för det fleråriga programmet görs till föremål för en årlig debatt i Europaparlamentet, vilken bör inbegripa det civila samhället och vara inriktad på skyddet av de grundläggande rättigheterna inom EU samt grunda sig på rapporter från rådet, kommissionen, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt på bedömningar och undersökningar som gjorts av oberoende experter, bidrag från organisationer inom det civila samhället och parlamentets resolutioner.

Ett Europa grundat på rättigheter

| 16. | Europaparlamentet anser att ett effektivt skydd och främjande av de grundläggande rättigheterna utgör grunden för demokratin i Europa och är en förutsättning för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska kunna befästas. Parlamentet är därför fast övertygat om att rådet och kommissionen har en skyldighet att aktivt föreslå åtgärder för att främja de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att ett effektivt skydd och främjande av de grundläggande rättigheterna utgör grunden för demokratin i Europa och är en förutsättning för att området med frihet, säkerhet och rättvisa ska kunna befästas. Parlamentet är därför fast övertygat om att rådet och kommissionen har en skyldighet att aktivt föreslå åtgärder för att främja de grundläggande rättigheterna.

| 17. | Europaparlamentet påminner också om att EU ansluter sig till Europakonventionen, och att förhandlingarna inför unionens anslutning till denna konvention följaktligen bör inledas omedelbart. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner också om att EU ansluter sig till Europakonventionen, och att förhandlingarna inför unionens anslutning till denna konvention följaktligen bör inledas omedelbart.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla det interinstitutionella avtalet mot bakgrund av Lissabonfördraget och konsekvenserna av kopplingen mellan Europakonventionen, Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EU-institutionerna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla det interinstitutionella avtalet mot bakgrund av Lissabonfördraget och konsekvenserna av kopplingen mellan Europakonventionen, Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och EU-institutionerna.

| 19. | Europaparlamentet kräver ett tydligt och omfattande förslag om de rättigheter som ska säkerställas de tilltalade personer för att se till att de får en rättvis prövning och avvisar den stegvisa strategi som nu antas. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver ett tydligt och omfattande förslag om de rättigheter som ska säkerställas de tilltalade personer för att se till att de får en rättvis prövning och avvisar den stegvisa strategi som nu antas.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget medför att stadgan blir bindande på samma sätt som fördragen och fullt tillämplig på alla åtgärder som vidtas på området med frihet, säkerhet och rättvisa samt att efterlevnaden av den kommer att kontrolleras av domstolen. Parlamentet beklagar emellertid det protokoll som begränsar stadgans verkan för två medlemsstaters nationella lagstiftning och upprepar sina farhågor om den ojämlikhet mellan människor som detta kan föranleda. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att Lissabonfördraget medför att stadgan blir bindande på samma sätt som fördragen och fullt tillämplig på alla åtgärder som vidtas på området med frihet, säkerhet och rättvisa samt att efterlevnaden av den kommer att kontrolleras av domstolen. Parlamentet beklagar emellertid det protokoll som begränsar stadgans verkan för två medlemsstaters nationella lagstiftning och upprepar sina farhågor om den ojämlikhet mellan människor som detta kan föranleda.

| 21. | Europaparlamentet efterfrågar en noggrann och opartisk granskning av nödvändigheten, proportionaliteten och effektiviteten av befintliga åtgärder på området med frihet och rättvisa, inklusive deras konsekvenser för skyddet och främjandet av EU:s värderingar och principer samt medborgarnas grundläggande rättigheter. Vidare begär parlamentet att varje nytt politiskt initiativ, lagstiftningsförslag och program åtföljs av en konsekvensbedömning av respekten för de grundläggande rättigheterna och EU:s värderingar, av vilken det tydligt bör framgå vilka grundläggande rättigheter som kan komma att påverkas och vilka åtgärder som planeras för att garantera att de respekteras i enlighet med proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna. Parlamentet anser att europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör rådfrågas under hela beslutsgången för sådana lagstiftningsförslag som får konsekvenser för de grundläggande och mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar även kommissionen att lämna ett formellt svar på alla rapporter från byrån för grundläggande rättigheter, med en förteckning över de åtgärder som föreslås för att ta itu med de punkter som uppmärksammats av byrån. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet efterfrågar en noggrann och opartisk granskning av nödvändigheten, proportionaliteten och effektiviteten av befintliga åtgärder på området med frihet och rättvisa, inklusive deras konsekvenser för skyddet och främjandet av EU:s värderingar och principer samt medborgarnas grundläggande rättigheter. Vidare begär parlamentet att varje nytt politiskt initiativ, lagstiftningsförslag och program åtföljs av en konsekvensbedömning av respekten för de grundläggande rättigheterna och EU:s värderingar, av vilken det tydligt bör framgå vilka grundläggande rättigheter som kan komma att påverkas och vilka åtgärder som planeras för att garantera att de respekteras i enlighet med proportionalitets- och nödvändighetsprinciperna. Parlamentet anser att europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter bör rådfrågas under hela beslutsgången för sådana lagstiftningsförslag som får konsekvenser för de grundläggande och mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar även kommissionen att lämna ett formellt svar på alla rapporter från byrån för grundläggande rättigheter, med en förteckning över de åtgärder som föreslås för att ta itu med de punkter som uppmärksammats av byrån.

| 22. | Europaparlamentet vill att främjandet av EU:s värderingar, inbegripet effektivare mänskliga rättigheter, permanent införs som ett grundläggande mål i unionens avtal med tredjeländer och hela den externa dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt med hänsyn till de nya verktyg som görs tillgängliga för detta ändamål genom Lissabonfördraget. Parlamentet inser vikten av en lämplig och enhetlig intern politik för mänskliga rättigheter, för att man ska kunna skapa och bibehålla nödvändig trovärdighet utifrån. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill att främjandet av EU:s värderingar, inbegripet effektivare mänskliga rättigheter, permanent införs som ett grundläggande mål i unionens avtal med tredjeländer och hela den externa dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt med hänsyn till de nya verktyg som görs tillgängliga för detta ändamål genom Lissabonfördraget. Parlamentet inser vikten av en lämplig och enhetlig intern politik för mänskliga rättigheter, för att man ska kunna skapa och bibehålla nödvändig trovärdighet utifrån.

| 23. | Europaparlamentet anser att dödsstraffet utgör en grym, omänsklig och förnedrande bestraffning och uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att med beslutsamhet arbeta för dess avskaffande i alla världens länder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att dödsstraffet utgör en grym, omänsklig och förnedrande bestraffning och uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att med beslutsamhet arbeta för dess avskaffande i alla världens länder.

| 24. | Europaparlamentet kräver att den yttre dimensionen i politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa bör innebära att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna respekteras, skyddas och främjas. Parlamentet insisterar på att internationellt samarbete bör grunda sig på dessa värden, att tortyr aldrig får accepteras, att extraordinära överlämnanden måste avskaffas för gott och att dessa metoder måste utredas på vederbörligt sätt, så att de inte upprepas i framtiden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet kräver att den yttre dimensionen i politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa bör innebära att de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna respekteras, skyddas och främjas. Parlamentet insisterar på att internationellt samarbete bör grunda sig på dessa värden, att tortyr aldrig får accepteras, att extraordinära överlämnanden måste avskaffas för gott och att dessa metoder måste utredas på vederbörligt sätt, så att de inte upprepas i framtiden.

Bekämpning av diskriminering och främjande av integration

| 25. | Europaparlamentet efterfrågar åtgärder för att sörja för att EU-medborgarna och personer bosatta i EU är helt medvetna om sina grundläggande rättigheter – vilket bör inbegripa informationskampanjer riktade såväl till allmänheten som till utsatta befolkningsgrupper samt icke-formella utbildningsinitiativ och integration av principen om icke-diskriminering och likabehandling i de formella läroplanerna – och göra de EU-institutioner och institutioner i medlemsstaterna som är verksamma inom området med frihet, säkerhet och rättvisa mer medvetna om de grundläggande rättigheternas centrala betydelse samt fastställa möjligheterna till rättslig prövning på antingen nationell nivå eller EU-nivå vid överträdelser av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterfrågar åtgärder för att sörja för att EU-medborgarna och personer bosatta i EU är helt medvetna om sina grundläggande rättigheter – vilket bör inbegripa informationskampanjer riktade såväl till allmänheten som till utsatta befolkningsgrupper samt icke-formella utbildningsinitiativ och integration av principen om icke-diskriminering och likabehandling i de formella läroplanerna – och göra de EU-institutioner och institutioner i medlemsstaterna som är verksamma inom området med frihet, säkerhet och rättvisa mer medvetna om de grundläggande rättigheternas centrala betydelse samt fastställa möjligheterna till rättslig prövning på antingen nationell nivå eller EU-nivå vid överträdelser av dessa rättigheter.

| 26. | Europaparlamentet understryker att den växande intoleransen inom EU måste motarbetas inte bara genom att rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (6) genomförs till fullo, utan även genom ytterligare lagstiftningsåtgärder för att beivra hatbrott på europeisk nivå. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att den växande intoleransen inom EU måste motarbetas inte bara genom att rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (6) genomförs till fullo, utan även genom ytterligare lagstiftningsåtgärder för att beivra hatbrott på europeisk nivå.

| 27. | Parlamentet anser att mångfalden är berikande för EU och att unionen måste vara en trygg miljö där olikheter och nationellt känsliga frågor respekteras och de mest utsatta i samhället, till exempel romer, skyddas. Parlamentet insisterar därför på att en prioritet för Stockholmsprogrammet bör vara att aktivt öka medvetenheten om lagstiftning om icke-diskriminering och jämställdhet och att bekämpa fattigdom och diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, ålder, funktionshinder, religionstillhörighet eller religiös övertygelse, hudfärg, härkomst och nationellt eller etniskt ursprung samt att undanröja rasism, antisemitism, främlingsfientlighet och homofobi och skydda barn och minoriteter. Parlamentet anser att stora ansträngningar bör göras för att till fullo utnyttja de befintliga instrumenten och åtgärderna för att motverka våld mot kvinnor och uppmanar därför Spanien och de kommande ordförandeländerna att under sina ordförandeskap arbeta för ett europeiskt föreläggande om skydd för våldsutsatta kvinnor, så att samma skyddsnivå garanteras i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

27.

Parlamentet anser att mångfalden är berikande för EU och att unionen måste vara en trygg miljö där olikheter och nationellt känsliga frågor respekteras och de mest utsatta i samhället, till exempel romer, skyddas. Parlamentet insisterar därför på att en prioritet för Stockholmsprogrammet bör vara att aktivt öka medvetenheten om lagstiftning om icke-diskriminering och jämställdhet och att bekämpa fattigdom och diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, ålder, funktionshinder, religionstillhörighet eller religiös övertygelse, hudfärg, härkomst och nationellt eller etniskt ursprung samt att undanröja rasism, antisemitism, främlingsfientlighet och homofobi och skydda barn och minoriteter. Parlamentet anser att stora ansträngningar bör göras för att till fullo utnyttja de befintliga instrumenten och åtgärderna för att motverka våld mot kvinnor och uppmanar därför Spanien och de kommande ordförandeländerna att under sina ordförandeskap arbeta för ett europeiskt föreläggande om skydd för våldsutsatta kvinnor, så att samma skyddsnivå garanteras i samtliga medlemsstater.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att ett av de största hoten mot den inre säkerheten ur en vanlig medborgares synvinkel är social utestängning. Arbetslöshet och andra inkomstproblem, till exempel överskuldsättning, som har förvärrats av den globala finanskrisen medför en ökad risk för utestängning och etniska minoriteter är särskilt drabbade eftersom de också riskerar att falla offer för diskriminering och rasistiska brott. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att ett av de största hoten mot den inre säkerheten ur en vanlig medborgares synvinkel är social utestängning. Arbetslöshet och andra inkomstproblem, till exempel överskuldsättning, som har förvärrats av den globala finanskrisen medför en ökad risk för utestängning och etniska minoriteter är särskilt drabbade eftersom de också riskerar att falla offer för diskriminering och rasistiska brott.

| 29. | Europaparlamentet begär att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samlar in och sammanställer pålitlig och jämförbar statistik om alla grunder för diskriminering, inbegripet diskriminering mot nationella minoriteter, samt att dessa olika grunder – inbegripet jämförande uppgifter om våld mot kvinnor inom EU – behandlas lika och att statistiken offentliggörs i lättförståelig form. Parlamentet delar den uppfattning som rådets ordförandetrojka (Spanien, Belgien och Ungern) gett uttryck för, dvs. att en eventuell översyn av mandatet för byrån för grundläggande rättigheter bör genomföras snarast och att en sådan översyn utgör ett lämpligt tillfälle att fördjupa samarbetet med Europarådet och skapar utrymme för att överväga att utvidga byråns mandat, som i dagsläget består i att undersöka situationen för de grundläggande rättigheterna inom EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet begär att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samlar in och sammanställer pålitlig och jämförbar statistik om alla grunder för diskriminering, inbegripet diskriminering mot nationella minoriteter, samt att dessa olika grunder – inbegripet jämförande uppgifter om våld mot kvinnor inom EU – behandlas lika och att statistiken offentliggörs i lättförståelig form. Parlamentet delar den uppfattning som rådets ordförandetrojka (Spanien, Belgien och Ungern) gett uttryck för, dvs. att en eventuell översyn av mandatet för byrån för grundläggande rättigheter bör genomföras snarast och att en sådan översyn utgör ett lämpligt tillfälle att fördjupa samarbetet med Europarådet och skapar utrymme för att överväga att utvidga byråns mandat, som i dagsläget består i att undersöka situationen för de grundläggande rättigheterna inom EU.

| 30. | Europaparlamentet upprepar att EU och medlemsstaterna måste göra samordnade ansträngningar för att se till att särskilt utsatta grupper – särskilt romerna – integreras fullt ut i samhället genom att främja deras integration i skolsystemet och på arbetsmarknaden och förebygga våld mot dem. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar att EU och medlemsstaterna måste göra samordnade ansträngningar för att se till att särskilt utsatta grupper – särskilt romerna – integreras fullt ut i samhället genom att främja deras integration i skolsystemet och på arbetsmarknaden och förebygga våld mot dem.

| 31. | Europaparlamentet poängterar att inga märkbara framsteg kan påvisas trots att EU och dess beslutsfattare har antagit omfattande lagstiftning som syftar till att bekämpa den flerfaldiga diskriminering som drabbar kvinnor med minoritetsbakgrund, särskilt romska kvinnor. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se över genomförandet av all politik som gäller flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet poängterar att inga märkbara framsteg kan påvisas trots att EU och dess beslutsfattare har antagit omfattande lagstiftning som syftar till att bekämpa den flerfaldiga diskriminering som drabbar kvinnor med minoritetsbakgrund, särskilt romska kvinnor. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se över genomförandet av all politik som gäller flerfaldig diskriminering.

| 32. | Europaparlamentet anser att EU måste utarbeta ett direktiv och en europeisk handlingsplan om våld mot kvinnor, som syftar till att förebygga våldet, skydda offren och åtala förövarna. Parlamentet anser det också nödvändigt att EU inrättar mekanismer som säkerställer att jämställdhetsperspektivet och analyser av människohandeln beaktas i samband med all politik som syftar till att förebygga och bekämpa människohandel. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att EU måste utarbeta ett direktiv och en europeisk handlingsplan om våld mot kvinnor, som syftar till att förebygga våldet, skydda offren och åtala förövarna. Parlamentet anser det också nödvändigt att EU inrättar mekanismer som säkerställer att jämställdhetsperspektivet och analyser av människohandeln beaktas i samband med all politik som syftar till att förebygga och bekämpa människohandel.

Starkare rättigheter i anslutning till unionsmedborgarskapet

| 33. | Europaparlamentet påpekar att möjligheten till ”medborgarinitiativ”, som införs genom Lissabonfördraget, innebär att medborgarna kommer att spela en direkt roll i utövandet av unionens befogenheter, i och med att de för första gången direkt får medverka till initiativ till EU-lagstiftning. Parlamentet begär eftertryckligen att detta nya verktyg förverkligas på ett sådant sätt att människor verkligen uppmuntras att använda sig av det och uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till alla initiativ som uppfyller de rättsliga kriterierna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att möjligheten till ”medborgarinitiativ”, som införs genom Lissabonfördraget, innebär att medborgarna kommer att spela en direkt roll i utövandet av unionens befogenheter, i och med att de för första gången direkt får medverka till initiativ till EU-lagstiftning. Parlamentet begär eftertryckligen att detta nya verktyg förverkligas på ett sådant sätt att människor verkligen uppmuntras att använda sig av det och uppmanar kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till alla initiativ som uppfyller de rättsliga kriterierna.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar Lissabonfördragets bestämmelser om införandet av medborgarinitiativ och uppmanar med kraft kommissionen att i samband med att den utarbetar sitt förslag till hur medborgarinitiativet ska genomföras rent praktiskt ta vederbörlig hänsyn till parlamentets roll och till rätten att inge framställningar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar Lissabonfördragets bestämmelser om införandet av medborgarinitiativ och uppmanar med kraft kommissionen att i samband med att den utarbetar sitt förslag till hur medborgarinitiativet ska genomföras rent praktiskt ta vederbörlig hänsyn till parlamentets roll och till rätten att inge framställningar.

| 35. | Europaparlamentet avser att ta initiativ till ett nytt förslag till omfattande reform av lagen om val till Europaparlamentet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att rådet, för att uppmuntra EU-medborgarna att rösta i valet till Europaparlamentet på sin bostadsort, bör skapa gynnsammare förutsättningar för rätten att rösta och kandidera i enlighet med de föranstaltningar som det redan har uppmanats att fastställa. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet avser att ta initiativ till ett nytt förslag till omfattande reform av lagen om val till Europaparlamentet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att rådet, för att uppmuntra EU-medborgarna att rösta i valet till Europaparlamentet på sin bostadsort, bör skapa gynnsammare förutsättningar för rätten att rösta och kandidera i enlighet med de föranstaltningar som det redan har uppmanats att fastställa.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra de rättigheter som är kopplade till unionsmedborgarskapet, så att unionsmedborgarna kan utöva sin rätt till fri rörlighet tillsammans med sina familjemedlemmar och därmed utan hinder resa, arbeta, studera, gå i pension, delta i det politiska och demokratiska livet och leva ett familjeliv var som helst inom unionen, samt att se till att de behåller sin rätt till samtliga sociala förmåner oavsett bosättningsort. Vidare bör medlemsstaterna se till att unionsmedborgarna utan besvär kan utöva sin rösträtt i lokala val. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra de rättigheter som är kopplade till unionsmedborgarskapet, så att unionsmedborgarna kan utöva sin rätt till fri rörlighet tillsammans med sina familjemedlemmar och därmed utan hinder resa, arbeta, studera, gå i pension, delta i det politiska och demokratiska livet och leva ett familjeliv var som helst inom unionen, samt att se till att de behåller sin rätt till samtliga sociala förmåner oavsett bosättningsort. Vidare bör medlemsstaterna se till att unionsmedborgarna utan besvär kan utöva sin rösträtt i lokala val.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, utan att det påverkar tillämpningen av nationell familjerätt, säkerställa fri rörlighet för alla EU-medborgare och deras familjemedlemmar, inbegripet registrerade partner och äkta makar enligt artiklarna 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (7), och att undvika alla typer av diskriminering, inbegripet på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, utan att det påverkar tillämpningen av nationell familjerätt, säkerställa fri rörlighet för alla EU-medborgare och deras familjemedlemmar, inbegripet registrerade partner och äkta makar enligt artiklarna 2 och 3 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (7), och att undvika alla typer av diskriminering, inbegripet på grund av sexuell läggning.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda hur man kan underlätta EU-medborgarnas fria rörlighet genom att hjälpa de EU-medborgare som väljer att utnyttja denna rättighet att integreras och att bli delaktiga i det mottagarland dit de har valt att flytta i enlighet med sin rätt till fri rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utreda hur man kan underlätta EU-medborgarnas fria rörlighet genom att hjälpa de EU-medborgare som väljer att utnyttja denna rättighet att integreras och att bli delaktiga i det mottagarland dit de har valt att flytta i enlighet med sin rätt till fri rörlighet inom EU.

| 39. | Europaparlamentet anser att utövandet av dessa friheter måste säkerställas också över nationsgränserna och att EU-medborgarna måste kunna utöva sina särskilda rättigheter fullt ut också utanför unionen. Därför betonar parlamentet vikten av förstärkt samordning och samarbete i fråga om konsulärt skydd. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att utövandet av dessa friheter måste säkerställas också över nationsgränserna och att EU-medborgarna måste kunna utöva sina särskilda rättigheter fullt ut också utanför unionen. Därför betonar parlamentet vikten av förstärkt samordning och samarbete i fråga om konsulärt skydd.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett rättvist och enhetligt sätt fullgöra sin skyldighet att säkerställa konsulärt och diplomatiskt skydd för unionsmedborgare genom ett avtal om det minsta konsulära bistånd som måste erbjudas EU-medborgare utanför EU:s territorium. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att på ett rättvist och enhetligt sätt fullgöra sin skyldighet att säkerställa konsulärt och diplomatiskt skydd för unionsmedborgare genom ett avtal om det minsta konsulära bistånd som måste erbjudas EU-medborgare utanför EU:s territorium.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera bättre insyn och större tillgång till handlingar, eftersom detta är avgörande för att man ska kunna uppnå ett medborgartillvänt EU. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera bättre insyn och större tillgång till handlingar, eftersom detta är avgörande för att man ska kunna uppnå ett medborgartillvänt EU.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar att man i Stockholmsprogrammet nämner deltagandet i EU:s demokratiska liv. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att i Stockholmsprogrammet införa ett särskilt avsnitt om lämpliga åtgärder för att stärka kvinnors deltagande i valkampanjer och i det politiska livet i allmänhet, så att man kommer till rätta med det demokratiska underskott som fortfarande finns på grund av det låga deltagandet av kvinnor i lokala och nationella val samt i valet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar att man i Stockholmsprogrammet nämner deltagandet i EU:s demokratiska liv. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att i Stockholmsprogrammet införa ett särskilt avsnitt om lämpliga åtgärder för att stärka kvinnors deltagande i valkampanjer och i det politiska livet i allmänhet, så att man kommer till rätta med det demokratiska underskott som fortfarande finns på grund av det låga deltagandet av kvinnor i lokala och nationella val samt i valet till Europaparlamentet.

Migration

| 43. | Europaparlamentet anser att en eventuell heltäckande strategi för invandring måste beakta de pådrivande faktorer som får människor att lämna sina länder och att det behövs tydliga utvecklings- och investeringsplaner i ursprungs- och transitländerna, särskilt genom att man gör det lättare för invandrare att föra över pengar till sina ursprungsländer eller inför en handels- och jordbrukspolitik som främjar de ekonomiska möjligheterna samt genom att man främjar utvecklingen av demokratin, rättssäkerheten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att en eventuell heltäckande strategi för invandring måste beakta de pådrivande faktorer som får människor att lämna sina länder och att det behövs tydliga utvecklings- och investeringsplaner i ursprungs- och transitländerna, särskilt genom att man gör det lättare för invandrare att föra över pengar till sina ursprungsländer eller inför en handels- och jordbrukspolitik som främjar de ekonomiska möjligheterna samt genom att man främjar utvecklingen av demokratin, rättssäkerheten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att man måste fortsätta att utveckla vederbörligen finansierade och ambitiösa regionala skyddsprogram i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och berörda tredjeländer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller att man måste fortsätta att utveckla vederbörligen finansierade och ambitiösa regionala skyddsprogram i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och berörda tredjeländer.

| 45. | Europaparlamentet begär eftertryckligen att gemenskapens integrations-, invandrings- och asylpolitik grundas på full respekt för de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i syfte att säkerställa ett effektivt skydd av tredjelandsmedborgarnas mänskliga rättigheter och full respekt för principen om icke-avvisning. Invandrings- och asylpolitiken bör också tillgodose behoven hos de mest utsatta grupperna, såsom flyktingar, asylsökande, särskilt underåriga och underåriga utan medföljande vuxen. Parlamentet begär att det upprättas en följdriktig och omfattande rättslig ram som underlättar laglig migration. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet begär eftertryckligen att gemenskapens integrations-, invandrings- och asylpolitik grundas på full respekt för de grundläggande rättigheterna och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i syfte att säkerställa ett effektivt skydd av tredjelandsmedborgarnas mänskliga rättigheter och full respekt för principen om icke-avvisning. Invandrings- och asylpolitiken bör också tillgodose behoven hos de mest utsatta grupperna, såsom flyktingar, asylsökande, särskilt underåriga och underåriga utan medföljande vuxen. Parlamentet begär att det upprättas en följdriktig och omfattande rättslig ram som underlättar laglig migration.

| 46. | Europaparlamentet begär eftertryckligen att man utarbetar en kraftfullare invandringspolitik med nära koppling till andra gemenskapspolitiska områden, särskilt sysselsättningspolitiken, för att på så sätt se till att legal invandring utgör ett alternativ till illegal invandring och maximera de positiva effekterna för såväl medlemsstaterna som invandrarnas eget välbefinnande. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet begär eftertryckligen att man utarbetar en kraftfullare invandringspolitik med nära koppling till andra gemenskapspolitiska områden, särskilt sysselsättningspolitiken, för att på så sätt se till att legal invandring utgör ett alternativ till illegal invandring och maximera de positiva effekterna för såväl medlemsstaterna som invandrarnas eget välbefinnande.

| 47. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att stärka EU:s övergripande migrationsstrategi på ett sådant sätt att det skapas nya former för politisk dialog och samarbete med tredjeländer för att förbättra migrationsströmmarna och förhindra humanitära tragedier. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet insisterar på behovet av att stärka EU:s övergripande migrationsstrategi på ett sådant sätt att det skapas nya former för politisk dialog och samarbete med tredjeländer för att förbättra migrationsströmmarna och förhindra humanitära tragedier.

| 48. | Europaparlamentet betonar att migrationspolitiken måste vara nära sammankopplad med utvecklingspolitiken och att det också är viktigt att stärka dialogen med ursprungs- och transitländerna, i synnerhet för att undanröja problemet med illegal invandring. Parlamentet understryker i detta sammanhang att effektiva gemensamma insatser mot illegal invandring skulle göra medlemsstaterna bättre rustade att införa bestämmelser om legal invandring. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att migrationspolitiken måste vara nära sammankopplad med utvecklingspolitiken och att det också är viktigt att stärka dialogen med ursprungs- och transitländerna, i synnerhet för att undanröja problemet med illegal invandring. Parlamentet understryker i detta sammanhang att effektiva gemensamma insatser mot illegal invandring skulle göra medlemsstaterna bättre rustade att införa bestämmelser om legal invandring.

Asylfrågor

| 49. | Europaparlamentet begär att man fortsätter att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet för att på så sätt upprätta ett ”Europa för asylsökande” i enlighet med vad som föreskrivs i den europeiska pakten för invandring och asyl. Parlamentet anser att genom ett gemensamt förfarande kan medlemsstaternas beslutsfattande i asylfrågor bli enhetligare och kvalitativt bättre, så att bristerna i skyddet i Europa åtgärdas. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att man fortsätter att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet för att på så sätt upprätta ett ”Europa för asylsökande” i enlighet med vad som föreskrivs i den europeiska pakten för invandring och asyl. Parlamentet anser att genom ett gemensamt förfarande kan medlemsstaternas beslutsfattande i asylfrågor bli enhetligare och kvalitativt bättre, så att bristerna i skyddet i Europa åtgärdas.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att respektera den juridiska definitionen av en flykting såsom den anges i FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att respektera den juridiska definitionen av en flykting såsom den anges i FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning.

| 51. | Europaparlamentet anser att solidaritet förvisso måste fortsätta att stå i centrum för en gemensam invandrings- och asylpolitik, men att politiken också måste inbegripa solidaritet med de medlemsstater som fullgör sina internationella skyldigheter i fråga om skydd för flyktingar och asylsökande, och därför måste man genom politiken se till att samtliga medlemsstater fullgör dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att solidaritet förvisso måste fortsätta att stå i centrum för en gemensam invandrings- och asylpolitik, men att politiken också måste inbegripa solidaritet med de medlemsstater som fullgör sina internationella skyldigheter i fråga om skydd för flyktingar och asylsökande, och därför måste man genom politiken se till att samtliga medlemsstater fullgör dessa skyldigheter.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att asyl är en rättighet som bör garanteras alla människor som flyr från konflikter och våld. Parlamentet fördömer avvisningar och kollektiva utvisningar till länder där de mänskliga rättigheterna inte respekteras eller som inte har undertecknat FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påminner om att asyl är en rättighet som bör garanteras alla människor som flyr från konflikter och våld. Parlamentet fördömer avvisningar och kollektiva utvisningar till länder där de mänskliga rättigheterna inte respekteras eller som inte har undertecknat FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar förhandlingar om liggande och kommande lagstiftningsförslag om europeiska asylinstrument, i syfte att förbättra normerna och åtgärda bristerna i det befintliga regelverket. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmuntrar förhandlingar om liggande och kommande lagstiftningsförslag om europeiska asylinstrument, i syfte att förbättra normerna och åtgärda bristerna i det befintliga regelverket.

| 54. | Dessutom begär Europaparlamentet att solidaritet ska råda mellan å ena sidan medlemsstaterna och å andra sidan asylsökande och andra flyktingar. |
| --- | --- |

54.

Dessutom begär Europaparlamentet att solidaritet ska råda mellan å ena sidan medlemsstaterna och å andra sidan asylsökande och andra flyktingar.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt engagera sig och visa sitt fulla åtagande att tillämpa solidaritetsmekanismer såsom kommissionens planerade pilotprojekt för intern fördelning av de personer som beviljats internationellt skydd, samt andra initiativ som bidrar till att skapa äkta och långsiktig solidaritet bland medlemsstaterna, och att främja regionala skyddsprogram. I det sammanhanget anser parlamentet att man bör införa ett insynsvänligt system för utvärdering av medlemsstaternas respektive mottagningskapacitet, och man bör klargöra vilken roll den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor ska ha i det hänseendet. Därför begär parlamentet att det förs en öppen debatt om de olika alternativ som finns när det gäller att inrätta en obligatorisk mekanism för att uppnå en verklig solidaritet, särskilt genom intern omfördelning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt engagera sig och visa sitt fulla åtagande att tillämpa solidaritetsmekanismer såsom kommissionens planerade pilotprojekt för intern fördelning av de personer som beviljats internationellt skydd, samt andra initiativ som bidrar till att skapa äkta och långsiktig solidaritet bland medlemsstaterna, och att främja regionala skyddsprogram. I det sammanhanget anser parlamentet att man bör införa ett insynsvänligt system för utvärdering av medlemsstaternas respektive mottagningskapacitet, och man bör klargöra vilken roll den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor ska ha i det hänseendet. Därför begär parlamentet att det förs en öppen debatt om de olika alternativ som finns när det gäller att inrätta en obligatorisk mekanism för att uppnå en verklig solidaritet, särskilt genom intern omfördelning.

| 56. | Europaparlamentet begär i detta sammanhang att man så snart som möjligt formaliserar principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget, vilken bör inkludera ett system för ”obligatorisk och bindande solidaritet” och ett utökat samarbete med tredjeländer, särskilt dem i EU:s grannskapsområde, avsett att bidra till utvecklandet av deras asyl- och skyddssystem på ett sätt som respekterar grundläggande rättigheter och internationella skyddsnormer, innebär realistiska förväntningar och inte undergräver eller avser att ersätta möjligheten att beviljas skydd i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet begär i detta sammanhang att man så snart som möjligt formaliserar principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning i enlighet med artikel 80 i EUF-fördraget, vilken bör inkludera ett system för ”obligatorisk och bindande solidaritet” och ett utökat samarbete med tredjeländer, särskilt dem i EU:s grannskapsområde, avsett att bidra till utvecklandet av deras asyl- och skyddssystem på ett sätt som respekterar grundläggande rättigheter och internationella skyddsnormer, innebär realistiska förväntningar och inte undergräver eller avser att ersätta möjligheten att beviljas skydd i Europeiska unionen.

| 57. | Europaparlamentet anser att en strategi som inkluderar partnerskap med ursprungs- och transitländerna behövs för att se till att de spelar en aktiv roll för att bidra till att hantera migrationsströmmarna, förhindra irreguljär invandring genom att informera potentiella migranter om riskerna och starta effektiva informationskampanjer om de möjligheter som finns att lagligen inresa till och/eller arbeta i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att en strategi som inkluderar partnerskap med ursprungs- och transitländerna behövs för att se till att de spelar en aktiv roll för att bidra till att hantera migrationsströmmarna, förhindra irreguljär invandring genom att informera potentiella migranter om riskerna och starta effektiva informationskampanjer om de möjligheter som finns att lagligen inresa till och/eller arbeta i EU:s medlemsstater.

| 58. | Europaparlamentet understryker att samtliga avtal med ursprungs- och transitländer såsom Turkiet och Libyen bör innehålla kapitel om invandringssamarbete, vilka bör ta vederbörlig hänsyn till situationen i de medlemsstater som utsätts för ett särskilt stort migrationstryck och lägga särskild tonvikt vid kampen mot irreguljär invandring och människohandel genom att underlätta Frontex arbete. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet understryker att samtliga avtal med ursprungs- och transitländer såsom Turkiet och Libyen bör innehålla kapitel om invandringssamarbete, vilka bör ta vederbörlig hänsyn till situationen i de medlemsstater som utsätts för ett särskilt stort migrationstryck och lägga särskild tonvikt vid kampen mot irreguljär invandring och människohandel genom att underlätta Frontex arbete.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar till fortsatt samarbete för att förstärka de åtgärder som ska säkerställa ett effektivt och snabbt återvändande för invandrare som olagligen vistas i medlemsstaterna och som inte är i behov av skydd, varvid man bör prioritera frivilliga återvändanden. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar till fortsatt samarbete för att förstärka de åtgärder som ska säkerställa ett effektivt och snabbt återvändande för invandrare som olagligen vistas i medlemsstaterna och som inte är i behov av skydd, varvid man bör prioritera frivilliga återvändanden.

| 60. | Europaparlamentet begär att man vidtar åtgärder för att ta itu med hindren för utövandet av rätten till familjeåterförening för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet begär att man vidtar åtgärder för att ta itu med hindren för utövandet av rätten till familjeåterförening för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas i medlemsstaterna.

| 61. | Europaparlamentet betonar vikten av att ge invandrare tillgång till rättslig prövning, bostad, utbildning och hälso- och sjukvård, i enlighet med bland annat den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar vikten av att ge invandrare tillgång till rättslig prövning, bostad, utbildning och hälso- och sjukvård, i enlighet med bland annat den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagare och deras familjemedlemmar.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till en effektiv bekämpning av missbruk av asylförfaranden. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till en effektiv bekämpning av missbruk av asylförfaranden.

| 63. | Europaparlamentet framhåller att cirkulär migration bör främjas, men påminner om att denna modell inte får leda till lönedumpning och social dumpning, och att man inte får bortse från behovet av integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller att cirkulär migration bör främjas, men påminner om att denna modell inte får leda till lönedumpning och social dumpning, och att man inte får bortse från behovet av integrationsåtgärder.

Gränser och viseringar

| 64. | Europaparlamentet begär att en heltäckande plan med de övergripande målen och strukturen för unionens strategi för integrerad gränsförvaltning antas, detta för att verkligen genomföra en gemensam politik för asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna, i enlighet med artikel 67.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet begär att en heltäckande plan med de övergripande målen och strukturen för unionens strategi för integrerad gränsförvaltning antas, detta för att verkligen genomföra en gemensam politik för asyl, invandring och kontroll av de yttre gränserna, i enlighet med artikel 67.2 i EUF-fördraget.

| 65. | Europaparlamentet efterlyser en strategisk hållning i fråga om viseringspolitik för att upprätthålla enhetliga åtgärder, interna bestämmelser och externa åtaganden samt för att säkerställa att tredjeländerna behandlar medlemsstaterna lika. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet efterlyser en strategisk hållning i fråga om viseringspolitik för att upprätthålla enhetliga åtgärder, interna bestämmelser och externa åtaganden samt för att säkerställa att tredjeländerna behandlar medlemsstaterna lika.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbörliga slutsatser från genomförandet av viserings- och återtagandeavtalen, liksom befintliga bilaterala lokala gränstrafikavtal mellan EU och dess östra grannländer, och i samband med viseringsliberaliseringsprocessen i västra Balkan, så att tydliga kriterier och riktmärken kan tas fram från fall till fall för att utvärdera och förbättra befintliga avtal om förenklade viseringsförfaranden och arbeta för ett viseringsfritt reseområde med målsättningen att uppnå ökade direkta kontakter mellan människor. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbörliga slutsatser från genomförandet av viserings- och återtagandeavtalen, liksom befintliga bilaterala lokala gränstrafikavtal mellan EU och dess östra grannländer, och i samband med viseringsliberaliseringsprocessen i västra Balkan, så att tydliga kriterier och riktmärken kan tas fram från fall till fall för att utvärdera och förbättra befintliga avtal om förenklade viseringsförfaranden och arbeta för ett viseringsfritt reseområde med målsättningen att uppnå ökade direkta kontakter mellan människor.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, i syfte att uppnå ett effektivare verkställande av principen om ömsesidig viseringsplikt med tredjeländer och därigenom säkerställa att samtliga EU-medborgare behandlas lika i detta hänseende, förnya sin strategi med hjälp av samtliga instrument som den har till sitt förfogande, såsom sanktioner, och koppla denna fråga till förhandlingarna med berörda tredjeländer. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, i syfte att uppnå ett effektivare verkställande av principen om ömsesidig viseringsplikt med tredjeländer och därigenom säkerställa att samtliga EU-medborgare behandlas lika i detta hänseende, förnya sin strategi med hjälp av samtliga instrument som den har till sitt förfogande, såsom sanktioner, och koppla denna fråga till förhandlingarna med berörda tredjeländer.

| 68. | Europaparlamentet anser att Frontex är ett avgörande instrument för unionens globala strategi för invandring som fullt ut måste respektera invandrarnas mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att den parlamentariska kontrollen av byråns verksamhet utökas, och att dess mandat ses över – varvid man bland annat bör se till att det finns en tydlig ram för insatser för återsändande som uppfyller internationella människorättsnormer och att det upprättas regionala och specialiserade kontor – för att stärka byråns roll. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att Frontex är ett avgörande instrument för unionens globala strategi för invandring som fullt ut måste respektera invandrarnas mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att den parlamentariska kontrollen av byråns verksamhet utökas, och att dess mandat ses över – varvid man bland annat bör se till att det finns en tydlig ram för insatser för återsändande som uppfyller internationella människorättsnormer och att det upprättas regionala och specialiserade kontor – för att stärka byråns roll.

| 69. | Europaparlamentet framhåller att det är helt nödvändigt att Frontex kan räkna med att ha tillgång till de medel som medlemsstaterna ställt till förfogande, både för samordning av enskilda gemensamma insatser och för sina permanenta insatser. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet framhåller att det är helt nödvändigt att Frontex kan räkna med att ha tillgång till de medel som medlemsstaterna ställt till förfogande, både för samordning av enskilda gemensamma insatser och för sina permanenta insatser.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda medlemsstater att lösa de praktiska och/eller juridiska problem som eventuellt kan uppstå i samband med användningen av resurser från de medlemsstater som deltar i gemensamma insatser. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda medlemsstater att lösa de praktiska och/eller juridiska problem som eventuellt kan uppstå i samband med användningen av resurser från de medlemsstater som deltar i gemensamma insatser.

| 71. | Europaparlamentet påminner om att det är absolut nödvändigt att Schengens informationssystem II (SISII) och informationssystemet för viseringar (VIS) kan inleda verksamheten så snart som möjligt. SIS II kommer att medföra avsevärda förbättringar och nya funktioner såsom införande av biometriska uppgifter och sammanlänkning av registreringar, vilka kommer att bidra till en bättre kontroll av de yttre gränserna och bättre säkerhet. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner om att det är absolut nödvändigt att Schengens informationssystem II (SISII) och informationssystemet för viseringar (VIS) kan inleda verksamheten så snart som möjligt. SIS II kommer att medföra avsevärda förbättringar och nya funktioner såsom införande av biometriska uppgifter och sammanlänkning av registreringar, vilka kommer att bidra till en bättre kontroll av de yttre gränserna och bättre säkerhet.

| 72. | Europaparlamentet insisterar på att nya gränsförvaltningsinstrument eller storskaliga datalagringssystem inte bör lanseras förrän befintliga verktyg är fullt operativa, säkra och pålitliga, och begär att en grundlig utvärdering genomförs angående nödvändigheten av och proportionaliteten hos nya instrument som rör sådana frågor som inresa/utresa, programmet för registrerade resenärer, passageraruppgifter och systemet för förhandsresetillstånd. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet insisterar på att nya gränsförvaltningsinstrument eller storskaliga datalagringssystem inte bör lanseras förrän befintliga verktyg är fullt operativa, säkra och pålitliga, och begär att en grundlig utvärdering genomförs angående nödvändigheten av och proportionaliteten hos nya instrument som rör sådana frågor som inresa/utresa, programmet för registrerade resenärer, passageraruppgifter och systemet för förhandsresetillstånd.

Skydd för barn

| 73. | Europaparlamentet understryker vikten av Lissabonfördraget, som gör stadgan juridiskt bindande, och erinrar om att artikel 24 i denna stadga uttryckligen handlar om barnets rättigheter, med bland annat följande föreskrift: ”Vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner, ska barnets bästa komma i främsta rummet”. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet understryker vikten av Lissabonfördraget, som gör stadgan juridiskt bindande, och erinrar om att artikel 24 i denna stadga uttryckligen handlar om barnets rättigheter, med bland annat följande föreskrift: ”Vid alla åtgärder som rör barn, oavsett om de vidtas av offentliga myndigheter eller privata institutioner, ska barnets bästa komma i främsta rummet”.

| 74. | Det är absolut nödvändigt att alla EU-åtgärder på området respekterar och främjar barnens rättigheter såsom de anges i FN:s konvention om barnets rättigheter och erkänns i stadgan, och Europaparlamentet efterlyser större EU-insatser för skydd av barn inom hela området med frihet, säkerhet och rättvisa. |
| --- | --- |

74.

Det är absolut nödvändigt att alla EU-åtgärder på området respekterar och främjar barnens rättigheter såsom de anges i FN:s konvention om barnets rättigheter och erkänns i stadgan, och Europaparlamentet efterlyser större EU-insatser för skydd av barn inom hela området med frihet, säkerhet och rättvisa.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera och genomföra barnets rättigheter såsom de fastställs i FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att respektera och genomföra barnets rättigheter såsom de fastställs i FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att på ett kraftfullare sätt ta itu med de övergrepp som begås mot barn, såsom våld, diskriminering, social utslagning och rasism, barnarbete, prostitution och människohandel, och att verka för en samordnad insats för att skydda barnen och försvara deras rättigheter, varvid FN:s konvention om barnets rättigheter bör användas som riktlinje för EU:s arbete och som grund för ändringarna av den befintliga lagstiftningen. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att på ett kraftfullare sätt ta itu med de övergrepp som begås mot barn, såsom våld, diskriminering, social utslagning och rasism, barnarbete, prostitution och människohandel, och att verka för en samordnad insats för att skydda barnen och försvara deras rättigheter, varvid FN:s konvention om barnets rättigheter bör användas som riktlinje för EU:s arbete och som grund för ändringarna av den befintliga lagstiftningen.

| 77. | Europaparlamentet anser att frågan om skyddet av barn utan medföljande vuxen och barn som skilts från sin familj brådskar, med tanke på de särskilda risker dessa barn utsätts för. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser att frågan om skyddet av barn utan medföljande vuxen och barn som skilts från sin familj brådskar, med tanke på de särskilda risker dessa barn utsätts för.

| 78. | Europaparlamentet understryker vikten av att man beaktar barnets rättigheter, och i synnerhet uppmärksammar barn som är särskilt utsatta, i samband med invandringspolitiska beslut. En ambitiös EU-strategi måste utvecklas på detta område. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet understryker vikten av att man beaktar barnets rättigheter, och i synnerhet uppmärksammar barn som är särskilt utsatta, i samband med invandringspolitiska beslut. En ambitiös EU-strategi måste utvecklas på detta område.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att invandrande barn först och främst behandlas som barn inom EU:s politik för asyl, migration och människohandel på området, och att de kan ta del av sina rättigheter som barn utan särbehandling, särskilt rätten till familjeåterförening. Parlamentet vidhåller därför att EU i samtliga sina handlingsplaner om underåriga utan medföljande vuxen måste säkerställa att






  a) | alla barn utan medföljande vuxen får särskilt skydd och stöd under vistelsen i EU, |
| --- | --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att invandrande barn först och främst behandlas som barn inom EU:s politik för asyl, migration och människohandel på området, och att de kan ta del av sina rättigheter som barn utan särbehandling, särskilt rätten till familjeåterförening. Parlamentet vidhåller därför att EU i samtliga sina handlingsplaner om underåriga utan medföljande vuxen måste säkerställa att

a)

alla barn utan medföljande vuxen får särskilt skydd och stöd under vistelsen i EU,

| b) | EU tar fram åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att hitta en säker, konkret och hållbar lösning för varje barn, med barnets bästa för ögonen, |
| --- | --- |

b)

EU tar fram åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att hitta en säker, konkret och hållbar lösning för varje barn, med barnets bästa för ögonen,

| c) | en fungerande process för återvändande och återanpassning inleds i samarbete med återvändandelandet i fall där återvändande till ett tredjeland är till barnets bästa, och att |
| --- | --- |

c)

en fungerande process för återvändande och återanpassning inleds i samarbete med återvändandelandet i fall där återvändande till ett tredjeland är till barnets bästa, och att

| d) | EU samarbetar med tredjeländer i syfte att förebygga osäkra migrationsvägar och skapar möjligheter till ett bättre liv för barn i de berörda länderna. |
| --- | --- |

d)

EU samarbetar med tredjeländer i syfte att förebygga osäkra migrationsvägar och skapar möjligheter till ett bättre liv för barn i de berörda länderna.

| 80. | Europaparlamentet anser att man särskilt bör uppmärksamma underåriga, oavsett om de är i sällskap av medföljande vuxen eller inte, och se till att de inte blir föremål för någon typ av kvarhållande i förvar. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att man särskilt bör uppmärksamma underåriga, oavsett om de är i sällskap av medföljande vuxen eller inte, och se till att de inte blir föremål för någon typ av kvarhållande i förvar.

| 81. | Europaparlamentet framhåller att barn med ursprung i tredjeländer löper särskilt hög risk att utnyttjas i barnarbete, särskilt i länder där de inte får tillräckligt stöd och skydd på grund av att de saknar dokumentation. EU måste därför erkänna och ta tag i dessa realiteter i sin politik på områdena arbetsmarknad, asyl, migration och människohandel. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet framhåller att barn med ursprung i tredjeländer löper särskilt hög risk att utnyttjas i barnarbete, särskilt i länder där de inte får tillräckligt stöd och skydd på grund av att de saknar dokumentation. EU måste därför erkänna och ta tag i dessa realiteter i sin politik på områdena arbetsmarknad, asyl, migration och människohandel.

Uppgiftsskydd och uppgiftssäkerhet

| 82. | Europaparlamentet konstaterar att Internet får en allt större betydelse och att Internets globala och öppna karaktär kräver världsomfattande normer för uppgiftsskydd, säkerhet och yttrandefrihet. Rådet och kommissionen uppmanas att ta initiativ till att upprätta en världsomfattande plattform för utarbetandet av sådana normer. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att man kraftigt begränsar, fastställer och reglerar de fall där ett privat Internetföretag kan tvingas lämna ut uppgifter till statliga myndigheter, och ser till att de statliga myndigheternas användning av sådana uppgifter sker enligt stränga normer för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet konstaterar att Internet får en allt större betydelse och att Internets globala och öppna karaktär kräver världsomfattande normer för uppgiftsskydd, säkerhet och yttrandefrihet. Rådet och kommissionen uppmanas att ta initiativ till att upprätta en världsomfattande plattform för utarbetandet av sådana normer. Parlamentet anser det vara av yttersta vikt att man kraftigt begränsar, fastställer och reglerar de fall där ett privat Internetföretag kan tvingas lämna ut uppgifter till statliga myndigheter, och ser till att de statliga myndigheternas användning av sådana uppgifter sker enligt stränga normer för uppgiftsskydd.

| 83. | Europaparlamentet kräver en garanti för att frågan om de grundläggande rättigheterna i samband med uppgiftsskydd och rätten till personlig integritet kommer att respekteras i all EU-politik. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet kräver en garanti för att frågan om de grundläggande rättigheterna i samband med uppgiftsskydd och rätten till personlig integritet kommer att respekteras i all EU-politik.

| 84. | Europaparlamentet betonar behovet av ett effektivare skydd av personuppgifter och den personliga integriteten med hänsyn till den tekniska utvecklingen och uppbyggandet av storskaliga informationssystem. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar behovet av ett effektivare skydd av personuppgifter och den personliga integriteten med hänsyn till den tekniska utvecklingen och uppbyggandet av storskaliga informationssystem.

| 85. | Europaparlamentet anser att inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten, s.k. privacy by design, måste utgöra ett väsentligt inslag i alla lägen där säkerheten för personlig information om enskilda riskerar att äventyras och där människors tilltro till och förtroende för dem som innehar information om dem står på spel. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet anser att inbyggda skyddsmekanismer för den personliga integriteten, s.k. privacy by design, måste utgöra ett väsentligt inslag i alla lägen där säkerheten för personlig information om enskilda riskerar att äventyras och där människors tilltro till och förtroende för dem som innehar information om dem står på spel.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att tillgänglighetsprincipen riskerar att möjliggöra utbyte av personuppgifter som inte har samlats in på ett legitimt och lagenligt sätt, och att principen måste förankras i gemensamma bestämmelser. Parlamentet är tveksamt till att man underlättar operativ verksamhet som varken har någon EU-definition eller gemensamma normer i fråga om hemliga utredningar, övervakning av medborgarna osv. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet påminner om att tillgänglighetsprincipen riskerar att möjliggöra utbyte av personuppgifter som inte har samlats in på ett legitimt och lagenligt sätt, och att principen måste förankras i gemensamma bestämmelser. Parlamentet är tveksamt till att man underlättar operativ verksamhet som varken har någon EU-definition eller gemensamma normer i fråga om hemliga utredningar, övervakning av medborgarna osv.

| 87. | Europaparlamentet anser att det innan EU-åtgärder planeras inom detta område bör fastställas tydliga kriterier för utvärdering av proportionaliteten för och nödvändigheten av begränsningar av de grundläggande rättigheterna. Dessutom bör konsekvenserna av alla förslag alltid genomgå en noggrann analys innan beslut fattas. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att det innan EU-åtgärder planeras inom detta område bör fastställas tydliga kriterier för utvärdering av proportionaliteten för och nödvändigheten av begränsningar av de grundläggande rättigheterna. Dessutom bör konsekvenserna av alla förslag alltid genomgå en noggrann analys innan beslut fattas.

| 88. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökade användningen av profilering, som grundar sig på datautvinningsteknik och generaliserad insamling av uppgifter om oskyldiga medborgare i förebyggande syfte och i övervakningssyfte. Parlamentet påminner om att brottsbekämpande åtgärder måste baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna, från principen om att man anses oskyldig tills motsatsen bevisas till rätten till privatliv och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den ökade användningen av profilering, som grundar sig på datautvinningsteknik och generaliserad insamling av uppgifter om oskyldiga medborgare i förebyggande syfte och i övervakningssyfte. Parlamentet påminner om att brottsbekämpande åtgärder måste baseras på respekt för de mänskliga rättigheterna, från principen om att man anses oskyldig tills motsatsen bevisas till rätten till privatliv och uppgiftsskydd.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om internationella normer för uppgiftsskydd. Parlamentet understryker att avtal om uppgiftsskydd med tredjeländer bör genomföras med full insyn och under parlamentets demokratiska kontroll. Att tredjelandet har normer för uppgiftsskydd som håller EU-standard är ett minimikrav för att uppgiftsutbyte ska få äga rum. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om internationella normer för uppgiftsskydd. Parlamentet understryker att avtal om uppgiftsskydd med tredjeländer bör genomföras med full insyn och under parlamentets demokratiska kontroll. Att tredjelandet har normer för uppgiftsskydd som håller EU-standard är ett minimikrav för att uppgiftsutbyte ska få äga rum.

| 90. | Europaparlamentet uppskattar förslaget till ett vittomfattande system för skydd av uppgifter i EU, vilket även inkluderar tredjeländer, och begär att det görs en grundlig utvärdering av all relevant lagstiftning (om terroristbekämpning, polisiärt och rättsligt samarbete, invandring, transatlantiska avtal etc.) beträffande integritets- och uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppskattar förslaget till ett vittomfattande system för skydd av uppgifter i EU, vilket även inkluderar tredjeländer, och begär att det görs en grundlig utvärdering av all relevant lagstiftning (om terroristbekämpning, polisiärt och rättsligt samarbete, invandring, transatlantiska avtal etc.) beträffande integritets- och uppgiftsskydd.

| 91. | Europaparlamentet välkomnar att man i Stockholmsprogrammet betonar teknikens betydelse för ett effektivt skydd av personuppgifter och den personliga integriteten. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet välkomnar att man i Stockholmsprogrammet betonar teknikens betydelse för ett effektivt skydd av personuppgifter och den personliga integriteten.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionen att visa sin fasta beslutsamhet att i all sin politik ta hänsyn till utsatta människors särskilda behov. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionen att visa sin fasta beslutsamhet att i all sin politik ta hänsyn till utsatta människors särskilda behov.

| 93. | Europaparlamentet understryker behovet av tydligare och snävare gränser för informationsutbyte mellan medlemsstaterna samt för användandet av gemensamma register inom EU. Uppbyggandet av stora register på EU-nivå riskerar annars att utgöra ett hot mot den personliga integriteten, och registren riskerar att bli ineffektiva, samtidigt som risken för läckor och korruption ökar. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet understryker behovet av tydligare och snävare gränser för informationsutbyte mellan medlemsstaterna samt för användandet av gemensamma register inom EU. Uppbyggandet av stora register på EU-nivå riskerar annars att utgöra ett hot mot den personliga integriteten, och registren riskerar att bli ineffektiva, samtidigt som risken för läckor och korruption ökar.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka det ömsesidiga förtroendet för varandras förmåga att förbättra säkerheten. Ömsesidigt förtroende förutsätter att det görs en effektiv och ordentlig utvärdering av effektiviteten i och resultatet av de olika medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka det ömsesidiga förtroendet för varandras förmåga att förbättra säkerheten. Ömsesidigt förtroende förutsätter att det görs en effektiv och ordentlig utvärdering av effektiviteten i och resultatet av de olika medlemsstaternas åtgärder.

Civilrätt och handelsrätt ur familjers, medborgares och företags synvinkel

Bättre tillgång till domstolsprövning på det civilrättsliga området för medborgare och företag

| 95. | Europaparlamentet anser att prioriteringarna på det civilrättsliga området först och främst måste tillgodose enskilda medborgares och företags behov och samtidigt ständigt förenkla rättsmaskineriet och skapa enklare, tydligare och tillgängligare förfaranden för att garantera att grundläggande rättigheter och konsumentskydd tillämpas korrekt. Parlamentet välkomnar visserligen kommissionens beslut att lägga fram ett förslag om arv och testamente och en grönbok om system för makars förmögenhetsförhållanden i anslutning till separation och äktenskapsskillnad, men begär ändå






  — | ytterligare insatser för att främja alternativa förfaranden för lösning av tvister, särskilt i syfte att kunna förbättra konsumenternas tillgång till domstolsprövning; införande av mekanismer för kollektivt besvär på gemenskapsnivå för att förbättra tillgången till domstolsprövning för medborgare och företag; parlamentet konstaterar samtidigt att detta inte får leda till onödig splittring av nationell processrätt, |
| --- | --- | --- |

95.

Europaparlamentet anser att prioriteringarna på det civilrättsliga området först och främst måste tillgodose enskilda medborgares och företags behov och samtidigt ständigt förenkla rättsmaskineriet och skapa enklare, tydligare och tillgängligare förfaranden för att garantera att grundläggande rättigheter och konsumentskydd tillämpas korrekt. Parlamentet välkomnar visserligen kommissionens beslut att lägga fram ett förslag om arv och testamente och en grönbok om system för makars förmögenhetsförhållanden i anslutning till separation och äktenskapsskillnad, men begär ändå

—

ytterligare insatser för att främja alternativa förfaranden för lösning av tvister, särskilt i syfte att kunna förbättra konsumenternas tillgång till domstolsprövning; införande av mekanismer för kollektivt besvär på gemenskapsnivå för att förbättra tillgången till domstolsprövning för medborgare och företag; parlamentet konstaterar samtidigt att detta inte får leda till onödig splittring av nationell processrätt,

| — | förslag till ett enkelt och självständigt EU-system för kvarstad på bankmedel och tillfällig frysning av bankinsättningar, avskaffande av kraven på legalisering av handlingar, bestämmelser för att avhjälpa brister i Rom II-förordningen (8) vilka gäller personlighetsskydd och ärekränkning, en definitiv lösning på problemet med bilaterala avtal om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar, om nödvändigt genom ett protokoll till nästa anslutningsfördrag; man bör även beakta ett förslag till ett internationellt instrument som möjliggör en noggrann kontroll av alla domar från tredjeländer innan de kan erkännas och verkställas i en medlemsstat; bestämmelser för att avhjälpa de brister inom bolagsrätten som EG-domstolen uppmärksammat, ett förslag om skydd för utsatta vuxna, ett förslag till förordning om lagstiftning tillämplig på äktenskapsfrågor och föräldraansvar som tar utgångspunkt i barnets bästa och icke-diskriminering mellan parterna, vilken om så krävs bör antas genom fördjupat samarbete, |
| --- | --- |

—

förslag till ett enkelt och självständigt EU-system för kvarstad på bankmedel och tillfällig frysning av bankinsättningar, avskaffande av kraven på legalisering av handlingar, bestämmelser för att avhjälpa brister i Rom II-förordningen (8) vilka gäller personlighetsskydd och ärekränkning, en definitiv lösning på problemet med bilaterala avtal om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar, om nödvändigt genom ett protokoll till nästa anslutningsfördrag; man bör även beakta ett förslag till ett internationellt instrument som möjliggör en noggrann kontroll av alla domar från tredjeländer innan de kan erkännas och verkställas i en medlemsstat; bestämmelser för att avhjälpa de brister inom bolagsrätten som EG-domstolen uppmärksammat, ett förslag om skydd för utsatta vuxna, ett förslag till förordning om lagstiftning tillämplig på äktenskapsfrågor och föräldraansvar som tar utgångspunkt i barnets bästa och icke-diskriminering mellan parterna, vilken om så krävs bör antas genom fördjupat samarbete,

| — | ingående diskussioner kring införandet av en provisorisk åtgärd av något slag på gemenskapsnivå, utöver de åtgärder som kan vidtas av nationella domstolar, skillnaderna i de nationella rättsordningarna vad gäller äganderättsförbehåll och andra liknande mekanismer, erkännandet av internationella adoptioner samt frågan om ömsesidigt erkännande av nationella handlingar avseende civilstånd, |
| --- | --- |

—

ingående diskussioner kring införandet av en provisorisk åtgärd av något slag på gemenskapsnivå, utöver de åtgärder som kan vidtas av nationella domstolar, skillnaderna i de nationella rättsordningarna vad gäller äganderättsförbehåll och andra liknande mekanismer, erkännandet av internationella adoptioner samt frågan om ömsesidigt erkännande av nationella handlingar avseende civilstånd,

| — | en gemenskapskod för konflikthantering där man i ett och samma instrument samlar all lagstiftning som antagits på detta område av gemenskapens lagstiftare senast 2013 för att uppmärksamma 45-årsdagen av Brysselkonventionen, som var en milstolpe för internationell privaträtt när den slöts, och |
| --- | --- |

—

en gemenskapskod för konflikthantering där man i ett och samma instrument samlar all lagstiftning som antagits på detta område av gemenskapens lagstiftare senast 2013 för att uppmärksamma 45-årsdagen av Brysselkonventionen, som var en milstolpe för internationell privaträtt när den slöts, och

| — | praktisk tillämpning av det stora antalet nya lagar som hittills antagits när det gäller gemenskapens civilprocessrättsliga regler och genomgång av dessa i syfte att förenkla dem där det är möjligt och kodifiera dem för att erhålla ett enda instrument som sammanför all gemenskapslagstiftning som antagits inom detta område. |
| --- | --- |

—

praktisk tillämpning av det stora antalet nya lagar som hittills antagits när det gäller gemenskapens civilprocessrättsliga regler och genomgång av dessa i syfte att förenkla dem där det är möjligt och kodifiera dem för att erhålla ett enda instrument som sammanför all gemenskapslagstiftning som antagits inom detta område.

| 96. | Europaparlamentet insisterar på att avskaffandet av exekvaturförfaranden i samband med Bryssel I-förordningen (9) inte bör hastas igenom, utan åtföljas av lämpliga skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet insisterar på att avskaffandet av exekvaturförfaranden i samband med Bryssel I-förordningen (9) inte bör hastas igenom, utan åtföljas av lämpliga skyddsåtgärder.

| 97. | Europaparlamentet skulle med intresse behandla förslag som syftar till utarbetandet av en alternativ 28:e ordning för civilrättsliga frågor med gränsöverskridande aspekter inom områden som berör familjerätt, den enskildes rätt och egendomsrätt. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet skulle med intresse behandla förslag som syftar till utarbetandet av en alternativ 28:e ordning för civilrättsliga frågor med gränsöverskridande aspekter inom områden som berör familjerätt, den enskildes rätt och egendomsrätt.

| 98. | Europaparlamentet understryker behovet av större internationell närvaro från EU på det rättsliga området, i form av globala lösningar och multilaterala instrument. Särskilt viktigt är nära samarbete med internationella organisationer som Haagkonferensen för internationell privaträtt och Europarådet. Vidare anser Europaparlamentet att EU bör uppmuntra tredjeländer, särskilt dem i EU:s grannskapsområde, att ansluta sig till internationella rättsliga avtal, och EU bör stödja dem i detta. Detta har stor betydelse, särskilt på området familjerätt och skydd av barn. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet understryker behovet av större internationell närvaro från EU på det rättsliga området, i form av globala lösningar och multilaterala instrument. Särskilt viktigt är nära samarbete med internationella organisationer som Haagkonferensen för internationell privaträtt och Europarådet. Vidare anser Europaparlamentet att EU bör uppmuntra tredjeländer, särskilt dem i EU:s grannskapsområde, att ansluta sig till internationella rättsliga avtal, och EU bör stödja dem i detta. Detta har stor betydelse, särskilt på området familjerätt och skydd av barn.

Fullt utnyttjande av den inre marknadens möjligheter genom europeisk avtalsrätt

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser i fråga om europeisk avtalsrätt på grundval av det akademiska utkastet till gemensam referensram, liksom andra akademiska arbeten inom europeisk avtalsrätt, och till fullo involvera parlamentet i den öppna och demokratiska process som måste leda till att en gemensam politisk referensram antas. Parlamentet betonar att den gemensamma politiska referensramen bör resultera i ett frivilligt och direkt tillämpligt instrument som gör det möjligt för avtalsparterna, bland annat företag och konsumenter, att själva välja att europeisk avtalsrätt ska vara den lagstiftningsram som reglerar deras transaktioner. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser i fråga om europeisk avtalsrätt på grundval av det akademiska utkastet till gemensam referensram, liksom andra akademiska arbeten inom europeisk avtalsrätt, och till fullo involvera parlamentet i den öppna och demokratiska process som måste leda till att en gemensam politisk referensram antas. Parlamentet betonar att den gemensamma politiska referensramen bör resultera i ett frivilligt och direkt tillämpligt instrument som gör det möjligt för avtalsparterna, bland annat företag och konsumenter, att själva välja att europeisk avtalsrätt ska vara den lagstiftningsram som reglerar deras transaktioner.

| 100. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen bör göra utkastet till gemensam referensram tillgängligt på så många relevanta språk som möjligt, tillsammans med andra vetenskapliga arbeten, för att säkerställa att alla berörda aktörer får tillgång till dem och att de redan nu bör användas som ett icke-bindande rättsligt verktyg för EU:s och medlemsstaternas lagstiftare. Parlamentet insisterar på att de relevanta bestämmelserna i utkastet till gemensam referensram redan nu på ett systematiskt och detaljerat sätt bör beaktas i kommissionens alla kommande förslag och konsekvensbedömningar som berör avtalsrätt. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet upprepar att kommissionen bör göra utkastet till gemensam referensram tillgängligt på så många relevanta språk som möjligt, tillsammans med andra vetenskapliga arbeten, för att säkerställa att alla berörda aktörer får tillgång till dem och att de redan nu bör användas som ett icke-bindande rättsligt verktyg för EU:s och medlemsstaternas lagstiftare. Parlamentet insisterar på att de relevanta bestämmelserna i utkastet till gemensam referensram redan nu på ett systematiskt och detaljerat sätt bör beaktas i kommissionens alla kommande förslag och konsekvensbedömningar som berör avtalsrätt.

| 101. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att gå vidare med sin nya idé om att föreslå standardavtal för frivilligt bruk i vissa sektorer på grundval av den gemensamma referensramen. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att gå vidare med sin nya idé om att föreslå standardavtal för frivilligt bruk i vissa sektorer på grundval av den gemensamma referensramen.

Bättre lagstiftning beträffande rättsliga frågor

| 102. | Europaparlamentet betonar att gemenskapslagstiftningen på området rättsligt samarbete bör hålla så hög kvalitet som möjligt och grunda sig på ordentligt gjorda konsekvensbedömningar, så att allmänheten och företagen får tillgång till effektiva instrument. Parlamentet beklagar att ordentliga konsekvensbedömningar inte har gjorts tidigare på detta område, men noterar att det har skett en förbättring på senare tid och påtar sig att genomföra en kritisk analys av en av kommissionens konsekvensbedömningar den kommande tiden. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet betonar att gemenskapslagstiftningen på området rättsligt samarbete bör hålla så hög kvalitet som möjligt och grunda sig på ordentligt gjorda konsekvensbedömningar, så att allmänheten och företagen får tillgång till effektiva instrument. Parlamentet beklagar att ordentliga konsekvensbedömningar inte har gjorts tidigare på detta område, men noterar att det har skett en förbättring på senare tid och påtar sig att genomföra en kritisk analys av en av kommissionens konsekvensbedömningar den kommande tiden.

| 103. | Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att det, för att garantera att utarbetandet av konsekvensbedömningar blir föremål för en miniminivå av oberoende granskning, bör upprättas en oberoende expertpanel med uppdrag att göra stickprov för att kontrollera kvaliteten på konsekvensbedömningsnämndens yttranden och att även företrädare för berörda parter bör få delta i genomförandet av dem. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att det, för att garantera att utarbetandet av konsekvensbedömningar blir föremål för en miniminivå av oberoende granskning, bör upprättas en oberoende expertpanel med uppdrag att göra stickprov för att kontrollera kvaliteten på konsekvensbedömningsnämndens yttranden och att även företrädare för berörda parter bör få delta i genomförandet av dem.

| 104. | Europaparlamentet anser att rättsligt samarbete är nyckeln till att inte bara de civilrättsliga, utan även de straffrättsliga, förfarandena i de olika medlemsstaterna ska kunna föras närmare varandra. Parlamentet anser därför att tillnärmningen av medborgarnas processuella rättigheter mellan medlemsstaterna bör främjas på samma sätt i både civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet anser att rättsligt samarbete är nyckeln till att inte bara de civilrättsliga, utan även de straffrättsliga, förfarandena i de olika medlemsstaterna ska kunna föras närmare varandra. Parlamentet anser därför att tillnärmningen av medborgarnas processuella rättigheter mellan medlemsstaterna bör främjas på samma sätt i både civilrättsliga och straffrättsliga förfaranden.

Uppbyggnaden av en europeisk rättskultur

| 105. | Europaparlamentet begär att det skapas en europeisk rättskultur som omfattar alla aspekter av juridiken, och påpekar att






  — | nätverket med ordförande i Europeiska unionens högsta domstolar, nätverket för tillsynsmyndigheter för domstolsväsendet, sammanslutningen av de högsta administrativa domstolarna i Europeiska unionen samt Eurojustice-nätverket av europeiska allmänna åklagarmyndigheter, domstolstjänstemän och rättstillämpare har enormt mycket att erbjuda genom att de kan samordna och främja yrkesutbildning inom de rättsliga instanserna, liksom ömsesidig förståelse för andra medlemsstaters rättssystem samt göra det lättare att lösa gränsöverskridande tvister och problem, och deras insatser måste underlättas och få tillräckliga anslag; detta måste leda till en fullt finansierad plan för europeisk rättslig utbildning, vilken utarbetas i samarbete med ovan nämnda rättsliga nätverk, samtidigt som man undviker onödig överlappning av program och strukturer, och som leder till inrättandet av en europeisk domstolsakademi som består av det europeiska nätverket för rättslig utbildning och den europeiska rättsakademin, och att |
| --- | --- | --- |

105.

Europaparlamentet begär att det skapas en europeisk rättskultur som omfattar alla aspekter av juridiken, och påpekar att

—

nätverket med ordförande i Europeiska unionens högsta domstolar, nätverket för tillsynsmyndigheter för domstolsväsendet, sammanslutningen av de högsta administrativa domstolarna i Europeiska unionen samt Eurojustice-nätverket av europeiska allmänna åklagarmyndigheter, domstolstjänstemän och rättstillämpare har enormt mycket att erbjuda genom att de kan samordna och främja yrkesutbildning inom de rättsliga instanserna, liksom ömsesidig förståelse för andra medlemsstaters rättssystem samt göra det lättare att lösa gränsöverskridande tvister och problem, och deras insatser måste underlättas och få tillräckliga anslag; detta måste leda till en fullt finansierad plan för europeisk rättslig utbildning, vilken utarbetas i samarbete med ovan nämnda rättsliga nätverk, samtidigt som man undviker onödig överlappning av program och strukturer, och som leder till inrättandet av en europeisk domstolsakademi som består av det europeiska nätverket för rättslig utbildning och den europeiska rättsakademin, och att

| — | det måste föras en aktiv politik som syftar till att främja ömsesidig kunskap om och förståelse för främmande rätt och på detta sätt öka rättssäkerheten och främja ömsesidigt förtroende, som är avgörande för ömsesidigt erkännande; dessa insatser måste omfatta utbyte av erfarenheter, utbyten, besök och information, kurser för rättstillämpare och rättsliga instanser, samt samordning av befintliga nationella system för rättslig utbildning runt om i EU och tillhandahållande av grundkurser i nationell lagstiftning riktade till rättstillämpare och domare. |
| --- | --- |

—

det måste föras en aktiv politik som syftar till att främja ömsesidig kunskap om och förståelse för främmande rätt och på detta sätt öka rättssäkerheten och främja ömsesidigt förtroende, som är avgörande för ömsesidigt erkännande; dessa insatser måste omfatta utbyte av erfarenheter, utbyten, besök och information, kurser för rättstillämpare och rättsliga instanser, samt samordning av befintliga nationella system för rättslig utbildning runt om i EU och tillhandahållande av grundkurser i nationell lagstiftning riktade till rättstillämpare och domare.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att främja inrättandet av ett gemensamt system med utbildningspoäng för domare och rättstillämpare vid universitet, andra specialiserade högre utbildningsinstitut och behöriga yrkesorganisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett nätverk av utbildningsorgan inom EU som är ackrediterade att hålla varaktiga och regelbundna grundkurser i nationell, komparativ och europeisk lagstiftning för rättstillämpare och domare. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att främja inrättandet av ett gemensamt system med utbildningspoäng för domare och rättstillämpare vid universitet, andra specialiserade högre utbildningsinstitut och behöriga yrkesorganisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett nätverk av utbildningsorgan inom EU som är ackrediterade att hålla varaktiga och regelbundna grundkurser i nationell, komparativ och europeisk lagstiftning för rättstillämpare och domare.

E-juridik: en möjlighet för medborgare, rättstillämpare och rättsliga instanser

| 107. | Europaparlamentet begär att större ansträngningar görs för att främja och utveckla e-juridik på gemenskapsnivå, eftersom detta skulle förbättra allmänhetens och företagens tillgång till domstolsprövning, och anser att






  — | medlemsstater som samarbetar inom ramen för bilaterala projekt bör se till att deras arbete är utformat så att det kan överföras till gemenskapsnivå för att på så sätt undvika onödigt dubbelarbete, |
| --- | --- | --- |

107.

Europaparlamentet begär att större ansträngningar görs för att främja och utveckla e-juridik på gemenskapsnivå, eftersom detta skulle förbättra allmänhetens och företagens tillgång till domstolsprövning, och anser att

—

medlemsstater som samarbetar inom ramen för bilaterala projekt bör se till att deras arbete är utformat så att det kan överföras till gemenskapsnivå för att på så sätt undvika onödigt dubbelarbete,

| — | gemenskapens nuvarande lagstiftning på det civilrättsliga området, särskilt processrätten, bör göras mer förenlig med användningen av informationsteknik, särskilt när det gäller det europeiska betalningsföreläggandet och regleringen av tvister om mindre värden, förordningen om bevisupptagning i mål (10) och alternativa förfaranden för lösning av tvister, och åtgärder bör vidtas avseende elektroniska handlingar och insyn i gäldenärers tillgångar; syftet bör vara att få till stånd enklare, billigare och snabbare behandling av civilrättsliga fall i gränsöverskridande tvister, |
| --- | --- |

—

gemenskapens nuvarande lagstiftning på det civilrättsliga området, särskilt processrätten, bör göras mer förenlig med användningen av informationsteknik, särskilt när det gäller det europeiska betalningsföreläggandet och regleringen av tvister om mindre värden, förordningen om bevisupptagning i mål (10) och alternativa förfaranden för lösning av tvister, och åtgärder bör vidtas avseende elektroniska handlingar och insyn i gäldenärers tillgångar; syftet bör vara att få till stånd enklare, billigare och snabbare behandling av civilrättsliga fall i gränsöverskridande tvister,

| — | sådana elektroniska verktyg som Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) och Schengens informationssystem bör vidareutvecklas. |
| --- | --- |

—

sådana elektroniska verktyg som Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) och Schengens informationssystem bör vidareutvecklas.

| 108. | Europaparlamentet anser att e-juridik bör underlätta medborgarnas tillgång till juridiskt stöd, korta ned de rättsliga förfarandena och effektivisera rättsprocessen, och begär därför att den framtida flerspråkiga e-juridikportalen ger tillgång till rättsliga databaser, elektroniska rättsliga och utomrättsliga åtgärder, intelligenta system utformade för att upplysa medborgarna om hur de kan hantera rättsliga problem, samt omfattande register, kataloger över rättsutövare och enkla vägledningar om rättssystemet i varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet anser att e-juridik bör underlätta medborgarnas tillgång till juridiskt stöd, korta ned de rättsliga förfarandena och effektivisera rättsprocessen, och begär därför att den framtida flerspråkiga e-juridikportalen ger tillgång till rättsliga databaser, elektroniska rättsliga och utomrättsliga åtgärder, intelligenta system utformade för att upplysa medborgarna om hur de kan hantera rättsliga problem, samt omfattande register, kataloger över rättsutövare och enkla vägledningar om rättssystemet i varje enskild medlemsstat.

| 109. | Europaparlamentet anser att portalen även bör fungera som ett verktyg för domare, domstolstjänstemän, tjänstemän i de nationella justitieministerierna och yrkesverksamma jurister, vilka alla skulle ha säker tillgång till relevant del av portalen. Denna del av portalen bör tillåta säker kommunikation, videokonferenser och utbyte av handlingar mellan domstolar och mellan domstolar och parter i mål (dematerialisering av rättsförfaranden) för att möjliggöra verifiering av elektroniska underskrifter och se till att det finns lämpliga verifieringssystem, och för att erbjuda ett sätt att utbyta information. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet anser att portalen även bör fungera som ett verktyg för domare, domstolstjänstemän, tjänstemän i de nationella justitieministerierna och yrkesverksamma jurister, vilka alla skulle ha säker tillgång till relevant del av portalen. Denna del av portalen bör tillåta säker kommunikation, videokonferenser och utbyte av handlingar mellan domstolar och mellan domstolar och parter i mål (dematerialisering av rättsförfaranden) för att möjliggöra verifiering av elektroniska underskrifter och se till att det finns lämpliga verifieringssystem, och för att erbjuda ett sätt att utbyta information.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att all framtida lagstiftning på det civilrättsliga området utformas så att den kan användas i online-applikationer som kräver att en minimal mängd fri text matas in. Parlamentet efterlyser åtgärder för att där det är nödvändigt se till att online-hjälp ges på alla officiella språk och elektroniska Internettjänster för översättning görs tillgängliga. När dokument behöver göras tillgängliga bör man, på samma sätt, se till att dessa dokument kan översändas och kommunikation ske via e-post, att elektroniska underskrifter kan användas och att videokonferenser uppmuntras när det finns behov av muntliga vittnesmål. Parlamentet anser dessutom att alla framtida förslag bör innehålla en motiverad förklaring från kommissionen om att en prövning av anpassningen till e-juridikprinciperna har ägt rum. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att all framtida lagstiftning på det civilrättsliga området utformas så att den kan användas i online-applikationer som kräver att en minimal mängd fri text matas in. Parlamentet efterlyser åtgärder för att där det är nödvändigt se till att online-hjälp ges på alla officiella språk och elektroniska Internettjänster för översättning görs tillgängliga. När dokument behöver göras tillgängliga bör man, på samma sätt, se till att dessa dokument kan översändas och kommunikation ske via e-post, att elektroniska underskrifter kan användas och att videokonferenser uppmuntras när det finns behov av muntliga vittnesmål. Parlamentet anser dessutom att alla framtida förslag bör innehålla en motiverad förklaring från kommissionen om att en prövning av anpassningen till e-juridikprinciperna har ägt rum.

| 111. | Europaparlamentet begär att man i Ecris lägger stor vikt vid tidigare ärenden om könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet begär att man i Ecris lägger stor vikt vid tidigare ärenden om könsrelaterat våld.

Prioriteringar på det straffrättsliga området

| 112. | Europaparlamentet begär att ett EU-område för straffrättskipning som bygger på respekten för de grundläggande rättigheterna, principen om ömsesidigt erkännande och behovet av att behålla samstämmighet mellan nationella straffrättssystem, inrättas med hjälp av






  — | ett ambitiöst rättsligt instrument för rättssäkerhetsgarantier i brottmål, vilket grundar sig på principen om oskuldspresumtion och där rätten till försvar förverkligas fullt ut, |
| --- | --- | --- |

112.

Europaparlamentet begär att ett EU-område för straffrättskipning som bygger på respekten för de grundläggande rättigheterna, principen om ömsesidigt erkännande och behovet av att behålla samstämmighet mellan nationella straffrättssystem, inrättas med hjälp av

—

ett ambitiöst rättsligt instrument för rättssäkerhetsgarantier i brottmål, vilket grundar sig på principen om oskuldspresumtion och där rätten till försvar förverkligas fullt ut,

| — | en sund lagstiftning för att se till att den grundläggande ”ne bis in idem”-principen följs och för att underlätta överföringen av brottmål mellan medlemsstater och lösning av frågor om domstolsbehörighet med en hög nivå av garantier och försvarsrättigheter samt för att säkerställa effektiv tillgång till dessa rättigheter och möjlighet till rättslig prövning, |
| --- | --- |

—

en sund lagstiftning för att se till att den grundläggande ”ne bis in idem”-principen följs och för att underlätta överföringen av brottmål mellan medlemsstater och lösning av frågor om domstolsbehörighet med en hög nivå av garantier och försvarsrättigheter samt för att säkerställa effektiv tillgång till dessa rättigheter och möjlighet till rättslig prövning,

| — | en övergripande rättslig ram som ger brottsoffer, framför allt offer för terrorism, organiserad brottslighet, människohandel och könsrelaterat våld, bästa möjliga skydd, inbegripet genom lämplig ersättning som tillhandahålls på medlemsstatsnivå, |
| --- | --- |

—

en övergripande rättslig ram som ger brottsoffer, framför allt offer för terrorism, organiserad brottslighet, människohandel och könsrelaterat våld, bästa möjliga skydd, inbegripet genom lämplig ersättning som tillhandahålls på medlemsstatsnivå,

| — | en gemensam rättslig ram som ger vittnen bästa möjlig skydd, |
| --- | --- |

—

en gemensam rättslig ram som ger vittnen bästa möjlig skydd,

| — | miniminormer för förhållandena i fängelser och häkten och gemensamma rättigheter för fångar inom EU, inbegripet bestämmelser om lämplig ersättning för personer som orättfärdigt häktats eller dömts, som främjas genom ingåendet av avtal mellan EU och tredjeländer om återsändande av deras dömda medborgare, ett fullständigt genomförande av rådets rambeslut 2008/909/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende fängelse eller andra frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa inom Europeiska unionen (11) samt genom tillhandahållandet av tillräckliga EU-medel för såväl inrättandet av nya förvarsanläggningar i medlemsstater med överbeläggning i fängelser, inom ramen för regionala säkerhetsplaner, som för genomförandet av program för social omplacering, |
| --- | --- |

—

miniminormer för förhållandena i fängelser och häkten och gemensamma rättigheter för fångar inom EU, inbegripet bestämmelser om lämplig ersättning för personer som orättfärdigt häktats eller dömts, som främjas genom ingåendet av avtal mellan EU och tredjeländer om återsändande av deras dömda medborgare, ett fullständigt genomförande av rådets rambeslut 2008/909/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende fängelse eller andra frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa inom Europeiska unionen (11) samt genom tillhandahållandet av tillräckliga EU-medel för såväl inrättandet av nya förvarsanläggningar i medlemsstater med överbeläggning i fängelser, inom ramen för regionala säkerhetsplaner, som för genomförandet av program för social omplacering,

| — | antagandet av ett lagstiftningsinstrument på EU-nivå som gör att internationella kriminella organisationers vinster och tillgångar kan beslagtas och i stället användas för sociala ändamål, |
| --- | --- |

—

antagandet av ett lagstiftningsinstrument på EU-nivå som gör att internationella kriminella organisationers vinster och tillgångar kan beslagtas och i stället användas för sociala ändamål,

| — | ett övergripande rättsligt instrument för upptagning av bevis och deras tillåtlighet i brottmål, |
| --- | --- |

—

ett övergripande rättsligt instrument för upptagning av bevis och deras tillåtlighet i brottmål,

| — | åtgärder för att säkerställa juridiskt stöd genom tillräckliga budgetanslag, och |
| --- | --- |

—

åtgärder för att säkerställa juridiskt stöd genom tillräckliga budgetanslag, och

| — | åtgärder för att bekämpa våld, särskilt våld mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

—

åtgärder för att bekämpa våld, särskilt våld mot kvinnor och barn.

| 113. | Europaparlamentet betonar att man i arbetet mot olaglig invandring måste ta hänsyn till insatser för att bekämpa människohandel och att man inte på något vis får straffa särskilt utsatta brottsoffer, framför allt kvinnor och barn, eller äventyra deras rättigheter. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet betonar att man i arbetet mot olaglig invandring måste ta hänsyn till insatser för att bekämpa människohandel och att man inte på något vis får straffa särskilt utsatta brottsoffer, framför allt kvinnor och barn, eller äventyra deras rättigheter.

| 114. | Europaparlamentet framhåller att en kvinna av fyra i Europa har varit eller är utsatt för våld av en man. Kommissionen uppmanas därför att inom den befintliga EU-strukturen befästa den rättsliga grunden, för att bekämpa alla former av våld mot kvinnor genom en bred och genusbaserad definition av våld mot kvinnor. Utifrån denna rättsliga grund bör ett direktiv utarbetas, liksom en europeisk handlingsplan mot våld mot kvinnor, för att se till att våld förebyggs, offren skyddas och gärningsmännen åtalas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta tillbörlig hänsyn till invandrarkvinnors speciella situation, inte minst unga flickor som är välintegrerade i EU (ofta med dubbelt medborgarskap) och som i familje- eller parrelationer utsätts för bortförande, olaga frihetsberövande, fysiskt våld och psykisk misshandel på religiösa, kulturella eller traditionella grunder. Medlemsstaterna uppmanas även att se till att åtgärder för effektiv tillgång till stöd- och skyddsmekanismer vidtas. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet framhåller att en kvinna av fyra i Europa har varit eller är utsatt för våld av en man. Kommissionen uppmanas därför att inom den befintliga EU-strukturen befästa den rättsliga grunden, för att bekämpa alla former av våld mot kvinnor genom en bred och genusbaserad definition av våld mot kvinnor. Utifrån denna rättsliga grund bör ett direktiv utarbetas, liksom en europeisk handlingsplan mot våld mot kvinnor, för att se till att våld förebyggs, offren skyddas och gärningsmännen åtalas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta tillbörlig hänsyn till invandrarkvinnors speciella situation, inte minst unga flickor som är välintegrerade i EU (ofta med dubbelt medborgarskap) och som i familje- eller parrelationer utsätts för bortförande, olaga frihetsberövande, fysiskt våld och psykisk misshandel på religiösa, kulturella eller traditionella grunder. Medlemsstaterna uppmanas även att se till att åtgärder för effektiv tillgång till stöd- och skyddsmekanismer vidtas.

| 115. | Europaparlamentet insisterar på att jämställdhetsperspektivet beaktas i samtliga skeden av den politik som utvecklas för kampen mot människohandel. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet insisterar på att jämställdhetsperspektivet beaktas i samtliga skeden av den politik som utvecklas för kampen mot människohandel.

En enhetlig och mångsidig säkerhetsstrategi: Ett EU som skyddar sina medborgare (bekämpande av brott och garanterande av medborgarnas rättigheter)

| 116. | Europaparlamentet ser negativt på att det inte finns någon allomfattande översiktsplan, där huvudmålen och strukturen för EU:s säkerhets- och gränsförvaltningsstrategi anges, eller några detaljerade uppgifter om hur alla sammanhörande program och system (befintliga, under utarbetande eller i den politiska utvecklingsfasen) är tänkta att fungera tillsammans och hur förbindelserna mellan dem kan utformas på bästa sätt. I samband med övervägandena om strukturen för EU:s säkerhets- och gränsförvaltningsstrategi bör kommissionen inledningsvis analysera hur effektiv den befintliga lagstiftningen är, för att åstadkomma bästa möjliga samverkansvinster dem emellan. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet ser negativt på att det inte finns någon allomfattande översiktsplan, där huvudmålen och strukturen för EU:s säkerhets- och gränsförvaltningsstrategi anges, eller några detaljerade uppgifter om hur alla sammanhörande program och system (befintliga, under utarbetande eller i den politiska utvecklingsfasen) är tänkta att fungera tillsammans och hur förbindelserna mellan dem kan utformas på bästa sätt. I samband med övervägandena om strukturen för EU:s säkerhets- och gränsförvaltningsstrategi bör kommissionen inledningsvis analysera hur effektiv den befintliga lagstiftningen är, för att åstadkomma bästa möjliga samverkansvinster dem emellan.

| 117. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att man i samband med framtida EU-åtgärder på detta område respekterar vikten av grundläggande rättigheter och friheter och skapar en bra jämvikt mellan säkerhet och frihet och att denna målsättning övervakas och stramas upp på lämpligt sätt.
  Parlamentet är av den bestämda åsikten att rättsstatsprincipen, effektiv domstolsprövning och ansvarsutkrävande måste ha företräde. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att se till att man i samband med framtida EU-åtgärder på detta område respekterar vikten av grundläggande rättigheter och friheter och skapar en bra jämvikt mellan säkerhet och frihet och att denna målsättning övervakas och stramas upp på lämpligt sätt.
  Parlamentet är av den bestämda åsikten att rättsstatsprincipen, effektiv domstolsprövning och ansvarsutkrävande måste ha företräde.

| 118. | Europaparlamentet har förbundit sig att, inom den nya institutionella ram som anges i Lissabonfördraget, arbeta med kommissionen och rådet för att fokusera på att främja EU-medborgarnas frihet och samtidigt utveckla EU:s rättsliga ram i brottmål. Parlamentet anser att det helt nödvändiga skyddet av medborgarna mot terroristattacker och organiserad brottslighet bör backas upp av effektiva juridiska och operativa verktyg, med beaktande av den globala dimensionen hos dessa företeelser, och verkställas inom ramen för tydlig lagstiftning, som gör att EU-medborgarna fullt ut kan åtnjuta sina rättigheter, inbegripet rätten att ifrågasätta oproportionerliga eller oklara bestämmelser och ett otillbörligt genomförande av bestämmelser. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet har förbundit sig att, inom den nya institutionella ram som anges i Lissabonfördraget, arbeta med kommissionen och rådet för att fokusera på att främja EU-medborgarnas frihet och samtidigt utveckla EU:s rättsliga ram i brottmål. Parlamentet anser att det helt nödvändiga skyddet av medborgarna mot terroristattacker och organiserad brottslighet bör backas upp av effektiva juridiska och operativa verktyg, med beaktande av den globala dimensionen hos dessa företeelser, och verkställas inom ramen för tydlig lagstiftning, som gör att EU-medborgarna fullt ut kan åtnjuta sina rättigheter, inbegripet rätten att ifrågasätta oproportionerliga eller oklara bestämmelser och ett otillbörligt genomförande av bestämmelser.

| 119. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör undersöka möjligheterna att förverkliga en rättslig ram i brottmål för EU. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör undersöka möjligheterna att förverkliga en rättslig ram i brottmål för EU.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna indirekta terroroffers värdighet, mod och lidande och framhåller att värnandet och främjandet av terroroffers rättigheter samt ekonomisk ersättning till dem bör vara prioriterade frågor. Kvinnor är extremt utsatta som indirekta offer för terrorism. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna indirekta terroroffers värdighet, mod och lidande och framhåller att värnandet och främjandet av terroroffers rättigheter samt ekonomisk ersättning till dem bör vara prioriterade frågor. Kvinnor är extremt utsatta som indirekta offer för terrorism.

| 121. | Europaparlamentet begär att man antar en omfattande rättslig ram som ger offren vederbörligt skydd och vederbörlig ersättning, särskilt genom att anta ett förslag till rambeslut om ändring av de befintliga instrumenten för skydd för offer. Det är ytterst viktigt att man intar en gemensam hållning för att på ett konsekvent och ändamålsenligare sätt tillgodose samtliga offers behov och rättigheter, och ser till att offren behandlas som just offer, och inte som brottslingar. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet begär att man antar en omfattande rättslig ram som ger offren vederbörligt skydd och vederbörlig ersättning, särskilt genom att anta ett förslag till rambeslut om ändring av de befintliga instrumenten för skydd för offer. Det är ytterst viktigt att man intar en gemensam hållning för att på ett konsekvent och ändamålsenligare sätt tillgodose samtliga offers behov och rättigheter, och ser till att offren behandlas som just offer, och inte som brottslingar.

| 122. | Europaparlamentet ser positivt på det svenska ordförandeskapets prioritering av stöd till brottsoffer, inbegripet kvinnor som utsätts för våld och sexuella trakasserier. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att i Stockholmsprogrammet införa en omfattande EU-strategi för att utrota våldet mot kvinnor. Strategin bör bestå av förebyggande åtgärder (till exempel för att öka medvetenheten om mäns våld mot kvinnor), insatser för att skydda offren, inbegripet ett särskilt avsnitt om brottsoffers rättigheter och förstärkt stöd till brottsoffer, i synnerhet unga flickor, som allt oftare faller offer för grövre brott, samt konkreta åtgärder för att åtala gärningsmännen. Det spanska ordförandeskapet uppmanas att under sin mandatperiod genomföra hela den handlingsplan som fastställs i Stockholmsprogrammet och att varje månad informera Europaparlamentet om de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet ser positivt på det svenska ordförandeskapets prioritering av stöd till brottsoffer, inbegripet kvinnor som utsätts för våld och sexuella trakasserier. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att i Stockholmsprogrammet införa en omfattande EU-strategi för att utrota våldet mot kvinnor. Strategin bör bestå av förebyggande åtgärder (till exempel för att öka medvetenheten om mäns våld mot kvinnor), insatser för att skydda offren, inbegripet ett särskilt avsnitt om brottsoffers rättigheter och förstärkt stöd till brottsoffer, i synnerhet unga flickor, som allt oftare faller offer för grövre brott, samt konkreta åtgärder för att åtala gärningsmännen. Det spanska ordförandeskapet uppmanas att under sin mandatperiod genomföra hela den handlingsplan som fastställs i Stockholmsprogrammet och att varje månad informera Europaparlamentet om de framsteg som gjorts.

| 123. | Europaparlamentet anser att ett tryggt Europa är ett legitimt mål och instämmer i att det är viktigt att fortlöpande utveckla och stärka EU:s gemensamma politik för att bekämpa terrorism, organiserad brottslighet, olaglig invandring, människohandel och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet anser att ett tryggt Europa är ett legitimt mål och instämmer i att det är viktigt att fortlöpande utveckla och stärka EU:s gemensamma politik för att bekämpa terrorism, organiserad brottslighet, olaglig invandring, människohandel och sexuellt utnyttjande.

| 124. | Europaparlamentet efterlyser en omfattande EU-övergripande strategi för kampen mot organiserad brottslighet, som består av de insatser och resurser som medlemsstaterna, EU-institutionerna, EU:s fackorgan och nätverk för informationsutbyte förfogar över. Parlamentet betonar att organiserad ekonomisk brottslighet, såsom tobakssmuggling, i dagsläget leder till inkomstförluster som förvärrar den redan allvarliga situationen för de offentliga finanserna i många medlemsstater, och efterlyser omedelbara och effektiva förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet efterlyser en omfattande EU-övergripande strategi för kampen mot organiserad brottslighet, som består av de insatser och resurser som medlemsstaterna, EU-institutionerna, EU:s fackorgan och nätverk för informationsutbyte förfogar över. Parlamentet betonar att organiserad ekonomisk brottslighet, såsom tobakssmuggling, i dagsläget leder till inkomstförluster som förvärrar den redan allvarliga situationen för de offentliga finanserna i många medlemsstater, och efterlyser omedelbara och effektiva förebyggande åtgärder.

| 125. | Europaparlamentet anser att ytterligare insatser mot organiserad brottslighet och terrorism i högre grad bör inriktas mot skyddet av de grundläggande rättigheterna, och att dessa insatser bör omfatta ett tillräckligt vittnesskydd, incitament för dem som samarbetar för att upplösa terroristnätverk samt förebyggande politik och integrationspolitik som särskilt riktar sig till individer i högriskkategorier. Prioritet bör under alla omständigheter ges åt etiska förebyggande åtgärder på ekonomisk och social nivå samt ersättnings- och återhämtningsåtgärder för terroroffer. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet anser att ytterligare insatser mot organiserad brottslighet och terrorism i högre grad bör inriktas mot skyddet av de grundläggande rättigheterna, och att dessa insatser bör omfatta ett tillräckligt vittnesskydd, incitament för dem som samarbetar för att upplösa terroristnätverk samt förebyggande politik och integrationspolitik som särskilt riktar sig till individer i högriskkategorier. Prioritet bör under alla omständigheter ges åt etiska förebyggande åtgärder på ekonomisk och social nivå samt ersättnings- och återhämtningsåtgärder för terroroffer.

| 126. | Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att EU gör en verklig insats för att bemästra människohandeln, som är ett ständigt växande problem, att människohandeln måste bekämpas både utanför och i EU och att alla åtgärdsförslag bör genomgå en genusanalys. EU och medlemsstaterna bör framför allt bekämpa efterfrågan på tjänster från offer för människohandel genom att införa påföljder, utbildningsåtgärder och informationskampanjer. Eftersom människohandel för sexuella ändamål utgör den största delen av detta brott i absoluta termer (79 procent enligt FN:s uppgifter) måste man tydliggöra och erkänna förhållandet mellan efterfrågan på köp av sådana tjänster och människohandeln. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster kontrolleras kommer människohandeln också att minska. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att EU gör en verklig insats för att bemästra människohandeln, som är ett ständigt växande problem, att människohandeln måste bekämpas både utanför och i EU och att alla åtgärdsförslag bör genomgå en genusanalys. EU och medlemsstaterna bör framför allt bekämpa efterfrågan på tjänster från offer för människohandel genom att införa påföljder, utbildningsåtgärder och informationskampanjer. Eftersom människohandel för sexuella ändamål utgör den största delen av detta brott i absoluta termer (79 procent enligt FN:s uppgifter) måste man tydliggöra och erkänna förhållandet mellan efterfrågan på köp av sådana tjänster och människohandeln. Om efterfrågan på köp av sexuella tjänster kontrolleras kommer människohandeln också att minska.

| 127. | Europaparlamentet efterlyser främjande av insyn och integritet och en hårdare kamp mot korruption som bygger på en målinriktad plan och en regelbunden utvärdering av medlemsstaternas åtgärder mot korruption, särskilt genomförandet av EU:s egna instrument, med särskilt fokus på gränsöverskridande korruption. Parlamentet efterlyser även en omfattande strategi mot korruption och en regelbunden översyn av dess genomförande. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet efterlyser främjande av insyn och integritet och en hårdare kamp mot korruption som bygger på en målinriktad plan och en regelbunden utvärdering av medlemsstaternas åtgärder mot korruption, särskilt genomförandet av EU:s egna instrument, med särskilt fokus på gränsöverskridande korruption. Parlamentet efterlyser även en omfattande strategi mot korruption och en regelbunden översyn av dess genomförande.

| 128. | Europaparlamentet efterlyser ett aktivt stöd för det civila samhällets korruptionsbekämpning och integritetsövervakning samt ett engagemang från medborgarna mot korruption, inte bara genom att göra de politiska samråden öppna och upprätta direkta kommunikationskanaler, utan även genom att avsätta resurser och program för att se till att medborgarna enkelt kan använda det utrymme som finns tillgängligt. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet efterlyser ett aktivt stöd för det civila samhällets korruptionsbekämpning och integritetsövervakning samt ett engagemang från medborgarna mot korruption, inte bara genom att göra de politiska samråden öppna och upprätta direkta kommunikationskanaler, utan även genom att avsätta resurser och program för att se till att medborgarna enkelt kan använda det utrymme som finns tillgängligt.

| 129. | Europaparlamentet uppmärksammar ökningen av identitetsstölder och efterlyser en omfattande EU-strategi för att bekämpa it-brottslighet, som utformas i samarbete med Internetleverantörer och användarorganisationer, samt inrättandet av en EU-tjänst som erbjuder stöd till offer för identitetsstöld och identitetsbedrägeri. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet uppmärksammar ökningen av identitetsstölder och efterlyser en omfattande EU-strategi för att bekämpa it-brottslighet, som utformas i samarbete med Internetleverantörer och användarorganisationer, samt inrättandet av en EU-tjänst som erbjuder stöd till offer för identitetsstöld och identitetsbedrägeri.

| 130. | Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av jurisdiktionsreglerna och den rättsliga ramen när det gäller cyberrymden för att främja gränsöverskridande utredningar och samarbetsavtal mellan de brottsbekämpande myndigheterna och operatörerna, särskilt i syfte att bekämpa barnpornografi på Internet. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av jurisdiktionsreglerna och den rättsliga ramen när det gäller cyberrymden för att främja gränsöverskridande utredningar och samarbetsavtal mellan de brottsbekämpande myndigheterna och operatörerna, särskilt i syfte att bekämpa barnpornografi på Internet.

| 131. | Europaparlamentet efterlyser mer effektiva och resultatinriktade strategier för att genomföra ytterligare polisiärt och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor, genom att på ett mer systematiskt sätt involvera Europol och Eurojust i utredningar, framför allt i fall av organiserad brottslighet, bedrägeri, korruption och andra grova brott som allvarligt äventyrar medborgarnas säkerhet och EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet efterlyser mer effektiva och resultatinriktade strategier för att genomföra ytterligare polisiärt och rättsligt samarbete i straffrättsliga frågor, genom att på ett mer systematiskt sätt involvera Europol och Eurojust i utredningar, framför allt i fall av organiserad brottslighet, bedrägeri, korruption och andra grova brott som allvarligt äventyrar medborgarnas säkerhet och EU:s ekonomiska intressen.

| 132. | Europaparlamentet begär att man årligen offentliggör en omfattande rapport om brott inom EU, som för samman rapporter som gäller specifika områden, såsom utvärdering av hotet från den organiserade brottsligheten och Eurojusts årsrapport, och betonar behovet av ett tvärvetenskapligt förhållningssätt och en övergripande strategi för att förebygga och bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet, såsom människohandel och it-brottslighet. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet begär att man årligen offentliggör en omfattande rapport om brott inom EU, som för samman rapporter som gäller specifika områden, såsom utvärdering av hotet från den organiserade brottsligheten och Eurojusts årsrapport, och betonar behovet av ett tvärvetenskapligt förhållningssätt och en övergripande strategi för att förebygga och bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet, såsom människohandel och it-brottslighet.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete för att utbyta bästa praxis och erfarenheter inom strategier för att bekämpa radikalisering.Parlamentet anser i detta hänseende att lokala och regionala myndigheter har goda möjligheter att utbyta bästa praxis för att bekämpa radikalisering och polarisering och begär därför att de bör få medverka i utformningen av terrorbekämpningsstrategier. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedriva ett nära samarbete för att utbyta bästa praxis och erfarenheter inom strategier för att bekämpa radikalisering.Parlamentet anser i detta hänseende att lokala och regionala myndigheter har goda möjligheter att utbyta bästa praxis för att bekämpa radikalisering och polarisering och begär därför att de bör få medverka i utformningen av terrorbekämpningsstrategier.

| 134. | Europaparlamentet anser att polissamarbete mellan medlemsstaterna bör uppmuntras genom främjande av ömsesidig kunskap och tillit, gemensam utbildning samt inrättande av gemensamma polissamarbetsgrupper och ett utbytesprogram för studerande i samarbete med Europeiska polisakademin (Cepol). |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet anser att polissamarbete mellan medlemsstaterna bör uppmuntras genom främjande av ömsesidig kunskap och tillit, gemensam utbildning samt inrättande av gemensamma polissamarbetsgrupper och ett utbytesprogram för studerande i samarbete med Europeiska polisakademin (Cepol).

| 135. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska rådet att omgående lösa den rättsliga situation som har uppstått till följd av EG-domstolens domar i de olika målen om svartlistning, särskilt Kadi-målet (12). Samtidigt bör full hänsyn tas till de berörda parternas grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till korrekt rättsförfarande och domstolsprövning. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska rådet att omgående lösa den rättsliga situation som har uppstått till följd av EG-domstolens domar i de olika målen om svartlistning, särskilt Kadi-målet (12). Samtidigt bör full hänsyn tas till de berörda parternas grundläggande rättigheter, inbegripet rätten till korrekt rättsförfarande och domstolsprövning.

| 136. | Europaparlamentet efterlyser en förbättring av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris), så att man kan förhindra återfallsbrottslighet i olika medlemsstater, framför allt när det gäller brott mot barn. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet efterlyser en förbättring av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris), så att man kan förhindra återfallsbrottslighet i olika medlemsstater, framför allt när det gäller brott mot barn.

| 137. | Europaparlamentet uppmanar framför allt kommissionen att inleda tidiga diskussioner och samråd med berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, om alla aspekter som rör inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet för att bekämpa brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 86 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet uppmanar framför allt kommissionen att inleda tidiga diskussioner och samråd med berörda aktörer, inbegripet det civila samhället, om alla aspekter som rör inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet för att bekämpa brott som skadar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med artikel 86 i EUF-fördraget.

| 138. | Europaparlamentet betonar behovet av en omfattande europeisk säkerhetsstrategi som grundar sig på medlemsstaternas säkerhetsplaner, en starkare solidaritetsprincip och en objektiv utvärdering av mervärdet av EU:s byråer, nätverk och informationsutbyte. Parlamentet har för avsikt att, tillsammans med de nationella parlamenten, noga följa alla de åtgärder som rådet vidtar inom ramen för operativt samarbete på området för EU:s inre säkerhet. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet betonar behovet av en omfattande europeisk säkerhetsstrategi som grundar sig på medlemsstaternas säkerhetsplaner, en starkare solidaritetsprincip och en objektiv utvärdering av mervärdet av EU:s byråer, nätverk och informationsutbyte. Parlamentet har för avsikt att, tillsammans med de nationella parlamenten, noga följa alla de åtgärder som rådet vidtar inom ramen för operativt samarbete på området för EU:s inre säkerhet.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att ta fram säkerhetsstrategier som omfattar både de interna och externa aspekterna av internationell organiserad brottslighet och terrorism. EU måste i större utsträckning ta ett helhetsgrepp om den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken samt om rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att ta fram säkerhetsstrategier som omfattar både de interna och externa aspekterna av internationell organiserad brottslighet och terrorism. EU måste i större utsträckning ta ett helhetsgrepp om den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken samt om rättsliga och inrikes frågor.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera och se över befintlig internationell, europeisk och nationell lagstiftning och politik om droger samt att gynna strategier om minskade skadeverkningar, förebyggande och återhämtning, framför allt med tanke på de konferenser som hålls på FN-nivå angående dessa frågor. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera och se över befintlig internationell, europeisk och nationell lagstiftning och politik om droger samt att gynna strategier om minskade skadeverkningar, förebyggande och återhämtning, framför allt med tanke på de konferenser som hålls på FN-nivå angående dessa frågor.

Operativa organ och byråer och tekniska verktyg

| 141. | Europaparlamentet fäster stor vikt vid att stärka Eurojust och Europol och har förbundit sig att till fullo delta, tillsammans med de nationella parlamenten, i arbetet med att definiera, utvärdera och kontrollera deras verksamhet, särskilt i syfte att utforska möjligheterna att göra framsteg i inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet fäster stor vikt vid att stärka Eurojust och Europol och har förbundit sig att till fullo delta, tillsammans med de nationella parlamenten, i arbetet med att definiera, utvärdera och kontrollera deras verksamhet, särskilt i syfte att utforska möjligheterna att göra framsteg i inrättandet av en europeisk åklagarmyndighet.

| 142. | Europaparlamentet anser att insatser för att bekämpa finansiell och ekonomisk brottslighet bör fortsätta och bör även förbättras. Inom ramen för detta får skyddet av euron, som en symbol för unionen, en särskilt framträdande plats. Att bekämpa förfalskning och befästa och stärka Periklesprogrammet bör vara ett av EU:s huvudmål. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet anser att insatser för att bekämpa finansiell och ekonomisk brottslighet bör fortsätta och bör även förbättras. Inom ramen för detta får skyddet av euron, som en symbol för unionen, en särskilt framträdande plats. Att bekämpa förfalskning och befästa och stärka Periklesprogrammet bör vara ett av EU:s huvudmål.

| 143. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (13), liksom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (14) samt artikel 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (15). |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet efterlyser en översyn av rådets rambeslut 2008/977/RIF av den 27 november 2008 om skydd av personuppgifter som behandlas inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete (13), liksom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (14) samt artikel 13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (15).

| 144. | Europaparlamentet efterlyser ett närmare och mer djupgående samarbete mellan nationella förvaltningar, europeiska organ och gemensamma operativa team genom specialiserade nätverk (t.ex. ”SISII, VIS”), tullinformationssystemet, Eurodac (ett system för jämförelse av fingeravtryck för att effektivt tillämpa Dublinkonventionen) och de rättsliga nätverken). Parlamentet efterlyser också ett särskilt samarbete mellan underrättelsetjänster och polistjänster på nationell och europeisk nivå i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. Ett effektivare europeiskt polissamarbete bör garanteras mellan alla tredjeländer och EU-medlemsstater, med lämpliga skyddsåtgärder som säkerställer ett tillräckligt personuppgiftsskydd. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet efterlyser ett närmare och mer djupgående samarbete mellan nationella förvaltningar, europeiska organ och gemensamma operativa team genom specialiserade nätverk (t.ex. ”SISII, VIS”), tullinformationssystemet, Eurodac (ett system för jämförelse av fingeravtryck för att effektivt tillämpa Dublinkonventionen) och de rättsliga nätverken). Parlamentet efterlyser också ett särskilt samarbete mellan underrättelsetjänster och polistjänster på nationell och europeisk nivå i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. Ett effektivare europeiskt polissamarbete bör garanteras mellan alla tredjeländer och EU-medlemsstater, med lämpliga skyddsåtgärder som säkerställer ett tillräckligt personuppgiftsskydd.

| 145. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg i genomförandet av det uppgraderade SIS II och det nya VIS. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas med kraft att intensifiera sitt respektive förberedelsearbete, så att ytterligare förseningar kan undvikas. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg i genomförandet av det uppgraderade SIS II och det nya VIS. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas med kraft att intensifiera sitt respektive förberedelsearbete, så att ytterligare förseningar kan undvikas.

| 146. | Europaparlamentet betonar att det måste skapas en effektiv, hållbar och säker förvaltning av de stora europeiska informationstekniska systemen såsom SIS II, VIS och Eurodac, för att säkerställa att alla de bestämmelser som gäller för systemen i fråga om ändamål, tillträdesrätt samt säkerhets- och uppgiftsskyddsåtgärder genomförs fullt ut. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det är oumbärligt med heltäckande och enhetliga regler om skydd för personuppgifter inom EU. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet betonar att det måste skapas en effektiv, hållbar och säker förvaltning av de stora europeiska informationstekniska systemen såsom SIS II, VIS och Eurodac, för att säkerställa att alla de bestämmelser som gäller för systemen i fråga om ändamål, tillträdesrätt samt säkerhets- och uppgiftsskyddsåtgärder genomförs fullt ut. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det är oumbärligt med heltäckande och enhetliga regler om skydd för personuppgifter inom EU.

| 147. | Europaparlamentet påminner om att inrättandet av organ, till exempel Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Eurojust, Europol, Frontex och den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor, på vissa områden har varit mycket användbart för inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Med tanke på att Schengen utgör kärnan i området med frihet, säkerhet och rättvisa anser parlamentet att det är ytterst viktigt att inrätta en europeisk byrå för förvaltning av de främsta informationssystemen på detta område, nämligen SIS II, VIS och Eurodac, eftersom detta är den mest tillförlitliga lösningen. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet påminner om att inrättandet av organ, till exempel Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Eurojust, Europol, Frontex och den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor, på vissa områden har varit mycket användbart för inrättandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Med tanke på att Schengen utgör kärnan i området med frihet, säkerhet och rättvisa anser parlamentet att det är ytterst viktigt att inrätta en europeisk byrå för förvaltning av de främsta informationssystemen på detta område, nämligen SIS II, VIS och Eurodac, eftersom detta är den mest tillförlitliga lösningen.

| 148. | Europaparlamentet beklagar djupt att Lissabonfördraget kommer att träda i kraft utan att rådet och kommissionen på ett tillfredsställande sätt har förberett de åtgärder som krävs för att åstadkomma en ”ny start” inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. I motsats till vad som är fallet i Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, i synnerhet beträffande den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, har inga förberedelser gjorts för att tillämpa den rättsliga grunden för insyn (artikel 15 i EUF-fördraget), uppgiftsskydd (artikel 16 i EUF-fördraget) och icke-diskriminering (artikel 18 i EUF-fördraget). Detta skulle kunna ge upphov till en situation där det under lång tid råder rättslig osäkerhet, med konsekvenser särskilt för området för frihet, säkerhet och rättvisa. Med detta som utgångspunkt, och med beaktande av artikel 265 i EUF-fördraget, uppmanar parlamentet kommissionen att före den 1 september 2010 och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet framlägga






  — | ett förslag till ramlagstiftning som anger premisserna för Europaparlamentets och de nationella parlamentens medverkan i utvärderingen av politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa, samt för den roll som berörda EU-organ (inbegripet Schengenmyndigheter, Europol, Eurojust, Frontex och den (EASO) europeiska byrån för samarbete i asylfrågor)spelar härvidlag, |
| --- | --- | --- |

148.

Europaparlamentet beklagar djupt att Lissabonfördraget kommer att träda i kraft utan att rådet och kommissionen på ett tillfredsställande sätt har förberett de åtgärder som krävs för att åstadkomma en ”ny start” inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. I motsats till vad som är fallet i Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken, i synnerhet beträffande den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, har inga förberedelser gjorts för att tillämpa den rättsliga grunden för insyn (artikel 15 i EUF-fördraget), uppgiftsskydd (artikel 16 i EUF-fördraget) och icke-diskriminering (artikel 18 i EUF-fördraget). Detta skulle kunna ge upphov till en situation där det under lång tid råder rättslig osäkerhet, med konsekvenser särskilt för området för frihet, säkerhet och rättvisa. Med detta som utgångspunkt, och med beaktande av artikel 265 i EUF-fördraget, uppmanar parlamentet kommissionen att före den 1 september 2010 och enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet framlägga

—

ett förslag till ramlagstiftning som anger premisserna för Europaparlamentets och de nationella parlamentens medverkan i utvärderingen av politiken för området med frihet, säkerhet och rättvisa, samt för den roll som berörda EU-organ (inbegripet Schengenmyndigheter, Europol, Eurojust, Frontex och den (EASO) europeiska byrån för samarbete i asylfrågor)spelar härvidlag,

| — | ett reviderat mandat för byrån för grundläggande rättigheter, bland annat i fråga om rättsligt och polisiärt samarbete i straffrättsliga frågor, |
| --- | --- |

—

ett reviderat mandat för byrån för grundläggande rättigheter, bland annat i fråga om rättsligt och polisiärt samarbete i straffrättsliga frågor,

| — | ett lagstiftningsförslag om genomförande av artiklarna 16 i EUF-fördraget och artikel 39 i EU-fördraget avseende, framför allt, frågan om uppgiftsskydd i samband med säkerhetsföranstaltningar, och som samtidigt vidgar omfattningen av förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller uppgiftsskyddet vid EU:s institutioner, |
| --- | --- |

—

ett lagstiftningsförslag om genomförande av artiklarna 16 i EUF-fördraget och artikel 39 i EU-fördraget avseende, framför allt, frågan om uppgiftsskydd i samband med säkerhetsföranstaltningar, och som samtidigt vidgar omfattningen av förordning (EG) nr 45/2001 när det gäller uppgiftsskyddet vid EU:s institutioner,

| — | en reviderad rättslig ram för Europol och Eurojust för att anpassa dem till EU:s nya rättsliga ram. |
| --- | --- |

—

en reviderad rättslig ram för Europol och Eurojust för att anpassa dem till EU:s nya rättsliga ram.

Brådskande ärenden

| 149. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genast föreslå en konsolidering av de 1 200 olika åtgärder som sedan 1993 vidtagits avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa, för att skapa enhetlighet inom detta politikområde, samtidigt som hänsyn tas till EU:s nya uppdrag och roller och den nya rättsliga ram som Lissabonfördraget erbjuder, och att man börjar med de områden som man tillsammans med parlamentet kommit överens om att prioritera. Parlamentet påminner kommissionen om att det kommer att utvärdera dess åtaganden avseende detta vid de kommande utfrågningarna av kommissionsledamöterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att på ett tydligt sätt och från fall till fall ange vilket förslag den avser att kodifiera eller omarbeta, och förbehåller sig rätten att till fullo utnyttja sina befogenheter att ändra i lagstiftningen. Parlamentet anser att den nya rättsliga ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa bör ha företräde framför behovet av kontinuitet eller konsolidering av lagstiftning som utformats i en helt annan konstitutionell ram. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genast föreslå en konsolidering av de 1 200 olika åtgärder som sedan 1993 vidtagits avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa, för att skapa enhetlighet inom detta politikområde, samtidigt som hänsyn tas till EU:s nya uppdrag och roller och den nya rättsliga ram som Lissabonfördraget erbjuder, och att man börjar med de områden som man tillsammans med parlamentet kommit överens om att prioritera. Parlamentet påminner kommissionen om att det kommer att utvärdera dess åtaganden avseende detta vid de kommande utfrågningarna av kommissionsledamöterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att på ett tydligt sätt och från fall till fall ange vilket förslag den avser att kodifiera eller omarbeta, och förbehåller sig rätten att till fullo utnyttja sina befogenheter att ändra i lagstiftningen. Parlamentet anser att den nya rättsliga ramen för området med frihet, säkerhet och rättvisa bör ha företräde framför behovet av kontinuitet eller konsolidering av lagstiftning som utformats i en helt annan konstitutionell ram.

| 150. | Inte minst när det gäller lagstiftningsförslag inom området för frihet, säkerhet och rättvisa understryker Europaparlamentet att så snart Lissabonfördraget träder i kraft bör det råda insyn beslutsprocessen och att denna bör vara i överstämmelser med de bestämmelser som fastställer






  — | en frist på åtta veckor under vilken de nationella parlamenten ska ges möjlighet att kontrollera att subsidiaritetskriterierna efterlevs, |
| --- | --- | --- |

150.

Inte minst när det gäller lagstiftningsförslag inom området för frihet, säkerhet och rättvisa understryker Europaparlamentet att så snart Lissabonfördraget träder i kraft bör det råda insyn beslutsprocessen och att denna bör vara i överstämmelser med de bestämmelser som fastställer

—

en frist på åtta veckor under vilken de nationella parlamenten ska ges möjlighet att kontrollera att subsidiaritetskriterierna efterlevs,

| — | den specifika ”opt-in/opt-out”-regim som tillåter att vissa länder (Förenade kungariket, Irland och Danmark) frångår bestämmelserna på detta område, |
| --- | --- |

—

den specifika ”opt-in/opt-out”-regim som tillåter att vissa länder (Förenade kungariket, Irland och Danmark) frångår bestämmelserna på detta område,

| — | och den nya möjligheten att delegera befogenheter (artikel 290 i EUF-fördraget samt de genomförandeåtgärder som anges i (artikel 291 i EUF-fördraget) men för vilka det i dag saknas rättslig grund. |
| --- | --- |

—

och den nya möjligheten att delegera befogenheter (artikel 290 i EUF-fördraget samt de genomförandeåtgärder som anges i (artikel 291 i EUF-fördraget) men för vilka det i dag saknas rättslig grund.

Parlamentet anser att i de fall där ett lagstiftningsförfarande har inletts i enlighet med Nicefördragets bestämmelser, där det föreskrivs att parlamentet enbart ska höras, vilket är fallet för flera ärenden som hänför sig till området med frihet, säkerhet och rättvisa, och parlamentet har avgett sitt yttrande, bör lagstiftningsförfarandet upprepas inom ramen för Lissabonfördraget, så att parlamentet får möjlighet att vid första behandlingen uttala sig med stöd av sina befogenheter.

| 151. | Till skillnad från vad som anges i ordförandeskapets utkast till Stockholmsprogrammet understryker Europaparlamentet att när grundläggande rättigheter står på spel bör EU:s externa politik överensstämma med EU:s inre rättsliga grund och inte tvärtom. Parlamentet kräver att det omgående underrättas om planerade eller pågående förhandlingar om internationella avtal som faller inom området för frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt om de bygger på artiklarna 24 och 38 i det gällande EU-fördraget. Parlamentet anser att man före nästa toppmöte mellan EU och USA bör ge särskild prioritet åt att fastställa en gemensam och sammanhängande strategi för hur förbindelserna med USA ska föras framöver inom ramen för området för frihet, säkerhet och rättvisa, och att denna strategi särskilt bör ligga till grund för den slutliga utformningen av de ännu inte ingångna överenskommelserna om






  — | den tidigare ”gemenskapsvägen” för ett avtal om ett elektroniskt system för resetillstånd/viseringsundantag, |
| --- | --- | --- |

151.

Till skillnad från vad som anges i ordförandeskapets utkast till Stockholmsprogrammet understryker Europaparlamentet att när grundläggande rättigheter står på spel bör EU:s externa politik överensstämma med EU:s inre rättsliga grund och inte tvärtom. Parlamentet kräver att det omgående underrättas om planerade eller pågående förhandlingar om internationella avtal som faller inom området för frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt om de bygger på artiklarna 24 och 38 i det gällande EU-fördraget. Parlamentet anser att man före nästa toppmöte mellan EU och USA bör ge särskild prioritet åt att fastställa en gemensam och sammanhängande strategi för hur förbindelserna med USA ska föras framöver inom ramen för området för frihet, säkerhet och rättvisa, och att denna strategi särskilt bör ligga till grund för den slutliga utformningen av de ännu inte ingångna överenskommelserna om

—

den tidigare ”gemenskapsvägen” för ett avtal om ett elektroniskt system för resetillstånd/viseringsundantag,

| — | avtalet mellan EU och USA om passageraruppgifter, |
| --- | --- |

—

avtalet mellan EU och USA om passageraruppgifter,

| — | tillgång till finansiella uppgifter (Swift), med vederbörlig hänsyn tagen till avtalen mellan EU och USA om rättsligt samarbete och utlämning, |
| --- | --- |

—

tillgång till finansiella uppgifter (Swift), med vederbörlig hänsyn tagen till avtalen mellan EU och USA om rättsligt samarbete och utlämning,

| — | en ram mellan EU och USA för att skydda uppgifter som utbyts i samband med säkerhetsföranstaltningar. |
| --- | --- |

—

en ram mellan EU och USA för att skydda uppgifter som utbyts i samband med säkerhetsföranstaltningar.

| 152. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla de finansiella program som tagits fram för att stödja inrättandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa, och att göra programmen mer tillgängliga. Parlamentet betonar också behovet av ekonomisk solidaritet i samband med att nya budgetramar utarbetas. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förenkla de finansiella program som tagits fram för att stödja inrättandet av området med frihet, säkerhet och rättvisa, och att göra programmen mer tillgängliga. Parlamentet betonar också behovet av ekonomisk solidaritet i samband med att nya budgetramar utarbetas.

| 153. | Europaparlamentet förbehåller sig rätten att återkomma med specifika förslag när det rådfrågas om lagstiftningsprogrammet. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet förbehåller sig rätten att återkomma med specifika förslag när det rådfrågas om lagstiftningsprogrammet.

| 154. | Europaparlamentet efterlyser en halvtidsöversyn och utvärdering av Stockholmsprogrammet senast i början av 2012. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet efterlyser en halvtidsöversyn och utvärdering av Stockholmsprogrammet senast i början av 2012.

*

* *

| 155. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 267, 14.10.1991, s. 33.

(2)  EUT C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0352.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2009)0386.

(5)  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 10 i protokoll 36 om övergångsbestämmelser eller artikel 276 i EUF-fördraget.

(6)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(7)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 864/2007 av 11 juli 2007 om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (Rom II) (EUT L 199, 31.7.2007, s. 40).

(9)  Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (EGT L 12, 16.1.2001, s. 1).

(10)  Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (EGT L 174, 27.6.2001, s. 1).

(11)  EUT L 327, 5.12.2008, s. 27.

(12)  Mål C-402/05 P och C-415/05 P, Kadi mot rådet och kommissionen, REG 2008, s. I-6351.

(13)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(14)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

(15)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/35

---

Onsdag 25 november 2009Ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet

P7_TA(2009)0091

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet inför Euromeds åttonde handelsministerkonferens – Bryssel – den 9 december 2009

2010/C 285 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Barcelonaförklaringen, som antogs vid Euromeds första handelsministerkonferens den 27-28 november 1995, som inrättade ett partnerskap mellan Europeiska unionen och länderna runt södra och östra Medelhavet,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2003 med titeln ”Ett utvidgat europeiskt grannskap:En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder” (KOM(2003)0104), kommissionens strategidokument av den 12 maj 2004 om den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0373), kommissionens meddelande av den 9 december 2004 om kommissionens förslag till handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken (KOM(2004)0795), handlingsplanerna för Israel, Jordanien, Marocko, den palestinska myndigheten, Tunisien och Libanon, samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (1),

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalen om associering mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater å ena sidan och Tunisien (2), Israel (3), Marocko (4), Jordanien (5), Egypten (6), Libanon (7) och Algeriet (8) å andra sidan, och Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten, å andra sidan (9),

med beaktande av beslut nr 1/95 av associeringsrådet EG-Turkiet av den 22 december 1995 om genomförande av den slutgiltiga fasen av tullunionen (10),

med beaktande av det frihandelsavtal, kallat Agadiravtalet, som undertecknades av Jordanien, Egypten, Tunisien och Marocko den 25 februari 2004,

med beaktande av slutsatserna från Euromeds ministerkonferenser och sektorsspecifika ministerkonferenser som hållits sedan Barcelonaprocessen inleddes och i synnerhet slutsatserna från Euromeds sjätte handelsministerkonferens som hölls i Lissabon den 21 oktober 2007 och Euromeds sjunde handelsministerkonferens som hölls i Marseille den 2 juli 2008,

med beaktande av toppmötet mellan EU:s och Medelhavsländernas stats- och regeringschefer i Paris den 13 juli 2008, där Medelhavsunionen inrättades,

med beaktande av den hållbarhetskonsekvensbedömning av frihandelsområdet för EU och länderna kring Medelhavet som gjorts av Institute for Development Policy and Management vid Manchesters universitet,

med beaktande av slutförklaringen från Euromed-toppmötet för ekonomiska och sociala råd och liknande institutioner som hölls i Alexandria den 18–19 oktober 2009,

med beaktande av Euromedmötet för högre tjänstemän för handel som hölls den 11 november 2009 i Bryssel,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om EU:s medelhavspolitik, framför allt sin resolution av den 15 mars 2007 om skapandet av ett frihandelsområde för EU och länderna kring Medelhavet (11) och sin resolution av den 19 februari 2009 om Barcelonaprocessen: en union för Medelhavsområdet (12),

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Vid konferensen i Barcelona 1995 lanserades ett mycket ambitiöst projekt som gick ut på att skapa nya och närmare politiska, ekonomiska, sociala och kulturella band mellan länderna norr och söder om Medelhavet. Detta projekt är emellertid långt ifrån färdigt. |
| --- | --- |

A.

Vid konferensen i Barcelona 1995 lanserades ett mycket ambitiöst projekt som gick ut på att skapa nya och närmare politiska, ekonomiska, sociala och kulturella band mellan länderna norr och söder om Medelhavet. Detta projekt är emellertid långt ifrån färdigt.

| B. | Medelhavsunionen, som är tänkt att blåsa nytt liv i integrationsprocessen mellan Europa och Medelhavsområdet med hjälp av konkreta och synliga projekt, har ännu inte slutförts. Det fanns inga Euromedmöten inplanerade mellan januari och juli 2009 på grund av konflikten i Gazaremsan. |
| --- | --- |

B.

Medelhavsunionen, som är tänkt att blåsa nytt liv i integrationsprocessen mellan Europa och Medelhavsområdet med hjälp av konkreta och synliga projekt, har ännu inte slutförts. Det fanns inga Euromedmöten inplanerade mellan januari och juli 2009 på grund av konflikten i Gazaremsan.

| C. | Det möte med Euromeds utrikesministrar som skulle ha hållits i Istanbul den 24–25 november 2009 har fått skjutas upp på grund av att arabstaterna bojkottade det i protest mot Israels hållning i fredsprocessen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

C.

Det möte med Euromeds utrikesministrar som skulle ha hållits i Istanbul den 24–25 november 2009 har fått skjutas upp på grund av att arabstaterna bojkottade det i protest mot Israels hållning i fredsprocessen i Mellanöstern.

| D. | EU har undertecknat associeringsavtal med alla sina partnerländer söder om Medelhavet, med undantag av Syrien och Libyen. Förhandlingarna om ett associeringsavtal med Syrien har visserligen slutförts, men Syrien har senarelagt undertecknandet av det, och kommissionen har inlett förhandlingar med Libyen. |
| --- | --- |

D.

EU har undertecknat associeringsavtal med alla sina partnerländer söder om Medelhavet, med undantag av Syrien och Libyen. Förhandlingarna om ett associeringsavtal med Syrien har visserligen slutförts, men Syrien har senarelagt undertecknandet av det, och kommissionen har inlett förhandlingar med Libyen.

| E. | Varje sådan process innehåller ett bilateralt inslag till följd av de särskilda kulturella, sociala, ekonomiska och politiska skillnaderna mellan de inblandade länderna och detta inslag bör ledas och stödjas av en mer global vision och plan för förbindelserna mellan de olika parterna och därför åtföljas av ett regionalt angreppssätt. |
| --- | --- |

E.

Varje sådan process innehåller ett bilateralt inslag till följd av de särskilda kulturella, sociala, ekonomiska och politiska skillnaderna mellan de inblandade länderna och detta inslag bör ledas och stödjas av en mer global vision och plan för förbindelserna mellan de olika parterna och därför åtföljas av ett regionalt angreppssätt.

| F. | De ekonomiska, sociala och demografiska skillnaderna mellan länderna norr respektive söder om Medelhavet fortsätter att vara iögonfallande stora. Dessa skillnader befäster en välståndsklyfta som ligger till grund för regionens instabilitet, migrationstryck och miljöbelastning. Det råder dessutom avsevärda utvecklingsskillnader mellan Medelhavsländerna. Över 30 procent av invånarna i länderna runt södra och östra Medelhavet har mindre än två US-dollar per dag att leva på. |
| --- | --- |

F.

De ekonomiska, sociala och demografiska skillnaderna mellan länderna norr respektive söder om Medelhavet fortsätter att vara iögonfallande stora. Dessa skillnader befäster en välståndsklyfta som ligger till grund för regionens instabilitet, migrationstryck och miljöbelastning. Det råder dessutom avsevärda utvecklingsskillnader mellan Medelhavsländerna. Över 30 procent av invånarna i länderna runt södra och östra Medelhavet har mindre än två US-dollar per dag att leva på.

| G. | Länderna runt södra och östra Medelhavet har ekonomier som är kraftigt beroende av utrikeshandel. Ungefär 50 procent av deras handelsflöden går till EU men de motsvarar endast åtta procent av EU:s utrikeshandel, och EU uppvisar ett handelsöverskott med dessa ekonomier. De här länderna har en ytterst ensidig exportstruktur och de är fortfarande specialiserade på sektorer som inte har mycket att erbjuda i fråga om tillväxt. |
| --- | --- |

G.

Länderna runt södra och östra Medelhavet har ekonomier som är kraftigt beroende av utrikeshandel. Ungefär 50 procent av deras handelsflöden går till EU men de motsvarar endast åtta procent av EU:s utrikeshandel, och EU uppvisar ett handelsöverskott med dessa ekonomier. De här länderna har en ytterst ensidig exportstruktur och de är fortfarande specialiserade på sektorer som inte har mycket att erbjuda i fråga om tillväxt.

| H. | De huvudsakliga utländska investeringarna i regionen kommer från EU, men jämfört med andra regioner i världen är de utländska direktinvesteringarna i denna region fortfarande mycket låga, och länderna uppvisar mycket varierande förmåga att locka till sig utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

H.

De huvudsakliga utländska investeringarna i regionen kommer från EU, men jämfört med andra regioner i världen är de utländska direktinvesteringarna i denna region fortfarande mycket låga, och länderna uppvisar mycket varierande förmåga att locka till sig utländska direktinvesteringar.

| I. | Den inbördes regionala integrationen mellan länderna i söder är långtifrån fullbordad, och handeln mellan dessa länder är underutvecklad och svarar för endast sex procent av den totala handeln hos länderna runt södra och östra Medelhavet. |
| --- | --- |

I.

Den inbördes regionala integrationen mellan länderna i söder är långtifrån fullbordad, och handeln mellan dessa länder är underutvecklad och svarar för endast sex procent av den totala handeln hos länderna runt södra och östra Medelhavet.

| J. | Denna situation skulle kunna få mycket skadliga konsekvenser för integrationsprocessen i Euromed-området, och särskilt för livsmedelssäkerheten och självförsörjningen av livsmedel i länderna runt södra och östra Medelhavet, eftersom situationen förvärrar effekterna av den polariserade handeln – exempelvis beroendet av exporten av ett fåtal exportvaror, huvudsakligen jordbruksprodukter, till EU samtidigt som behovet av att importera baslivsmedel ökar – vilket varken gynnar länderna runt södra och östra Medelhavet eller deras företag. |
| --- | --- |

J.

Denna situation skulle kunna få mycket skadliga konsekvenser för integrationsprocessen i Euromed-området, och särskilt för livsmedelssäkerheten och självförsörjningen av livsmedel i länderna runt södra och östra Medelhavet, eftersom situationen förvärrar effekterna av den polariserade handeln – exempelvis beroendet av exporten av ett fåtal exportvaror, huvudsakligen jordbruksprodukter, till EU samtidigt som behovet av att importera baslivsmedel ökar – vilket varken gynnar länderna runt södra och östra Medelhavet eller deras företag.

| K. | För att kunna uppnå ett mer givande inbördes samarbete i länderna runt södra och östra Medelhavet måste de undanröja de politiska och ekonomiska hinder som i dag står i vägen för integrationsprocessen i hela regionen. |
| --- | --- |

K.

För att kunna uppnå ett mer givande inbördes samarbete i länderna runt södra och östra Medelhavet måste de undanröja de politiska och ekonomiska hinder som i dag står i vägen för integrationsprocessen i hela regionen.

| L. | Företag på båda sidor av Medelhavet som tillverkar textilier, kläder och skor tappar stora marknadsandelar på grund av en globaliserad marknad och stark konkurrens från Asien. |
| --- | --- |

L.

Företag på båda sidor av Medelhavet som tillverkar textilier, kläder och skor tappar stora marknadsandelar på grund av en globaliserad marknad och stark konkurrens från Asien.

| M. | För att frihandelsområdet ska få någon verklig positiv effekt bör det leda till att länderna runt södra och östra Medelhavet blir bättre integrerade i den internationella handeln, får en mer mångsidig ekonomi och en rättvis andel av vinsterna med en sådan, i syfte att nå det huvudsakliga målet med det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, nämligen att klyftan i fråga om utveckling mellan norra och södra Medelhavsområdet minskas. |
| --- | --- |

M.

För att frihandelsområdet ska få någon verklig positiv effekt bör det leda till att länderna runt södra och östra Medelhavet blir bättre integrerade i den internationella handeln, får en mer mångsidig ekonomi och en rättvis andel av vinsterna med en sådan, i syfte att nå det huvudsakliga målet med det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet, nämligen att klyftan i fråga om utveckling mellan norra och södra Medelhavsområdet minskas.

| N. | Den ekonomiska och finansiella krisen har försvårat de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som partnerländerna redan står inför, särskilt vad gäller arbetslösheten. Det ligger i både dessa länders och EU:s intresse att få bukt med arbetslösheten i regionen och ge dess invånare, särskilt kvinnor, ungdomar och landsbygdsbor, anständiga framtidsutsikter. |
| --- | --- |

N.

Den ekonomiska och finansiella krisen har försvårat de politiska, ekonomiska och sociala utmaningar som partnerländerna redan står inför, särskilt vad gäller arbetslösheten. Det ligger i både dessa länders och EU:s intresse att få bukt med arbetslösheten i regionen och ge dess invånare, särskilt kvinnor, ungdomar och landsbygdsbor, anständiga framtidsutsikter.

| 1. | Europaparlamentet medger att det har skett vissa förbättringar, men beklagar att de huvudsakliga målen med partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet ännu inte har uppnåtts. För att vi ska nå framgång med detta arbete, och framför allt med frihandelsområdet, som kan bidra till fred, välstånd och säkerhet i hela regionen, krävs en uthållig och samlad arbetsinsats från alla parter och en ökad medverkan från det civila samhällets sida samt från människor på båda sidor om Medelhavet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet medger att det har skett vissa förbättringar, men beklagar att de huvudsakliga målen med partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet ännu inte har uppnåtts. För att vi ska nå framgång med detta arbete, och framför allt med frihandelsområdet, som kan bidra till fred, välstånd och säkerhet i hela regionen, krävs en uthållig och samlad arbetsinsats från alla parter och en ökad medverkan från det civila samhällets sida samt från människor på båda sidor om Medelhavet.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att ett flertal svårigheter, inte bara av ekonomisk, utan också av politisk natur, såsom Mellanösternkonflikten, har haft en avsevärd negativ inverkan på hur denna process och särskilt frihandelsområdet har framskridit och utvecklats. Parlamentet beklagar att samma politiska orsaker ledde till att Euromeds utrikesministermöte, som skulle ha hållits i Istanbul den 24–25 november 2009, sköts upp och att det inte görs några framsteg med Medelhavsunionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att ett flertal svårigheter, inte bara av ekonomisk, utan också av politisk natur, såsom Mellanösternkonflikten, har haft en avsevärd negativ inverkan på hur denna process och särskilt frihandelsområdet har framskridit och utvecklats. Parlamentet beklagar att samma politiska orsaker ledde till att Euromeds utrikesministermöte, som skulle ha hållits i Istanbul den 24–25 november 2009, sköts upp och att det inte görs några framsteg med Medelhavsunionen.

| 3. | Fastställandet i Medelhavsunionen av viktiga projekt inom strategiska sektorer, såsom byggande av ny infrastruktur, samarbete mellan små och medelstora företag, kommunikationer och utnyttjande av förnybara energikällor kommer att bidra till utvecklingen och underlätta för handel och investeringar inom EU-Medelhavsområdet. Parlamentet uppmuntrar till att möten fortsätter att hållas inom ramen för Medelhavsunionen och att man inrättar ett ständigt sekretariat i Barcelona. |
| --- | --- |

3.

Fastställandet i Medelhavsunionen av viktiga projekt inom strategiska sektorer, såsom byggande av ny infrastruktur, samarbete mellan små och medelstora företag, kommunikationer och utnyttjande av förnybara energikällor kommer att bidra till utvecklingen och underlätta för handel och investeringar inom EU-Medelhavsområdet. Parlamentet uppmuntrar till att möten fortsätter att hållas inom ramen för Medelhavsunionen och att man inrättar ett ständigt sekretariat i Barcelona.

| 4. | Europarlamentet anser att de nuvarande hindren är ett tecken på att ett fördjupande av de ekonomiska relationerna måste gå hand i hand med ett fördjupande av de politiska relationerna. Parlamentet anser att det enda sättet att åstadkomma en verklig regional och ekonomisk integration består i att man gör konkreta framsteg både när det gäller att lösa aktuella konflikter, och på demokratins och de mänskliga rättigheternas område. |
| --- | --- |

4.

Europarlamentet anser att de nuvarande hindren är ett tecken på att ett fördjupande av de ekonomiska relationerna måste gå hand i hand med ett fördjupande av de politiska relationerna. Parlamentet anser att det enda sättet att åstadkomma en verklig regional och ekonomisk integration består i att man gör konkreta framsteg både när det gäller att lösa aktuella konflikter, och på demokratins och de mänskliga rättigheternas område.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och länderna söder och öster om Medelhavet att beakta effekterna av finans-, ekonomi- och miljökrisen genom att i högre grad låta sociala och miljörelaterade överväganden ingå i det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet. Parlamentet uppmanar regeringarna i länderna runt södra och östra Medelhavet att genomföra en konsekvent och effektiv politik för sysselsättning och social trygghet i syfte att mildra krisens skadeverkningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, EU:s medlemsstater och länderna söder och öster om Medelhavet att beakta effekterna av finans-, ekonomi- och miljökrisen genom att i högre grad låta sociala och miljörelaterade överväganden ingå i det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet. Parlamentet uppmanar regeringarna i länderna runt södra och östra Medelhavet att genomföra en konsekvent och effektiv politik för sysselsättning och social trygghet i syfte att mildra krisens skadeverkningar.

| 6. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att frihandelsområdets mål inte kan mätas enbart i form av ekonomisk tillväxt, utan också och framför allt, i fråga om skapande av arbetstillfällen. Parlamentet påpekar att arbetslösheten bland ungdomar och kvinnor är det mest akuta samhällsproblemet i Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att frihandelsområdets mål inte kan mätas enbart i form av ekonomisk tillväxt, utan också och framför allt, i fråga om skapande av arbetstillfällen. Parlamentet påpekar att arbetslösheten bland ungdomar och kvinnor är det mest akuta samhällsproblemet i Medelhavsländerna.

| 7. | Europaparlamentet framhåller hur viktig den regionala integrationen är i länderna runt södra och östra Medelhavet och hur nödvändigt det är att deras inbördes handelsutbyte intensifieras. Parlamentet beklagar att samarbetet mellan länderna i söder fortfarande är underutvecklat. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet framhåller hur viktig den regionala integrationen är i länderna runt södra och östra Medelhavet och hur nödvändigt det är att deras inbördes handelsutbyte intensifieras. Parlamentet beklagar att samarbetet mellan länderna i söder fortfarande är underutvecklat.

| 8. | Europaparlamentet uppmuntrar med kraft länderna runt södra och östra Medelhavet att utveckla sin inbördes handel, såsom i det ekonomiska Agadiravtalet som undertecknats av Egypten, Jordanien, Marocko och Tunisien. Parlamentet anser att en sådan åtgärd är nödvändig för att få till stånd den regionala integrationen. Europaparlamentet uppmanar de andra länderna i regionen att ansluta sig till avtalet, i syfte att ytterligare utveckla de integrationsinitiativ som länderna runt södra och östra Medelhavet är engagerade i och dra fördel av de synergieffekter som följer av ett stärkande av Europa–Medelhavsavtalen om associering mellan EU och länderna runt södra och östra Medelhavet. Parlamentet understryker att EU:s institutioner måste bifalla förfrågningar om tekniskt och ekonomiskt stöd för att främja en sådan inbördes ekonomisk integration. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmuntrar med kraft länderna runt södra och östra Medelhavet att utveckla sin inbördes handel, såsom i det ekonomiska Agadiravtalet som undertecknats av Egypten, Jordanien, Marocko och Tunisien. Parlamentet anser att en sådan åtgärd är nödvändig för att få till stånd den regionala integrationen. Europaparlamentet uppmanar de andra länderna i regionen att ansluta sig till avtalet, i syfte att ytterligare utveckla de integrationsinitiativ som länderna runt södra och östra Medelhavet är engagerade i och dra fördel av de synergieffekter som följer av ett stärkande av Europa–Medelhavsavtalen om associering mellan EU och länderna runt södra och östra Medelhavet. Parlamentet understryker att EU:s institutioner måste bifalla förfrågningar om tekniskt och ekonomiskt stöd för att främja en sådan inbördes ekonomisk integration.

| 9. | Europaparlamentet anser att systemet med ursprungskumulation bör stärkas eftersom det är en användbar tullmekanism för att åter få i gång handeln i området, och att ursprungsreglerna bör uppdateras och förenklas med hänsyn till Euromedpartnernas intressen. Parlamentet uppmanar Euromed-handelsministrarna att stödja den regionala konventionen om systemet för ursprungsregler för hela EU–Medelhavsområdet som banar väg för en förenkling av ursprungsreglerna, samt vidta ytterligare åtgärder för att genomföra systemet med ursprungskumulation i hela EU–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att systemet med ursprungskumulation bör stärkas eftersom det är en användbar tullmekanism för att åter få i gång handeln i området, och att ursprungsreglerna bör uppdateras och förenklas med hänsyn till Euromedpartnernas intressen. Parlamentet uppmanar Euromed-handelsministrarna att stödja den regionala konventionen om systemet för ursprungsregler för hela EU–Medelhavsområdet som banar väg för en förenkling av ursprungsreglerna, samt vidta ytterligare åtgärder för att genomföra systemet med ursprungskumulation i hela EU–Medelhavsområdet.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att Euromed-handelsministrarna kommer att diskutera hur de nuvarande svagheterna i handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna i EU-Medelhavsområdet kan åtgärdas. De kommer också att diskutera en ny färdplan för handeln i EU–Medelhavsområdet och en ny mekanism för underlättande av handel och investeringar i regionen. Europaparlamentet välkomnar alla gemensamma initiativ att genomföra en översyn av de nuvarande associeringsavtalen mot bakgrund av nya ekonomiska krav och utmaningar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att Euromed-handelsministrarna kommer att diskutera hur de nuvarande svagheterna i handelsförbindelserna och de ekonomiska förbindelserna i EU-Medelhavsområdet kan åtgärdas. De kommer också att diskutera en ny färdplan för handeln i EU–Medelhavsområdet och en ny mekanism för underlättande av handel och investeringar i regionen. Europaparlamentet välkomnar alla gemensamma initiativ att genomföra en översyn av de nuvarande associeringsavtalen mot bakgrund av nya ekonomiska krav och utmaningar.

| 11. | Europaparlamentet betonar att diskussionerna måste föras i en anda av ömsesidigt förtroende och ömsesidig respekt mellan partnerna för att länderna runt södra och östra Medelhavet ska garanteras rätten att själva bestämma hur snabbt de vill öppna sin handel samt ha kontroll över sina nationella strategier för ekonomisk och social utveckling. Parlamentet erinrar om att förhandlingarna om frihandelsavtalet bör läggas upp på ett samordnat och successivt sätt, och att de måste föras inom ramen för ett rationellt och förutsägbart partnerskap som återspeglar den samhällsekonomiska verkligheten i länderna runt södra och östra Medelhavet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att diskussionerna måste föras i en anda av ömsesidigt förtroende och ömsesidig respekt mellan partnerna för att länderna runt södra och östra Medelhavet ska garanteras rätten att själva bestämma hur snabbt de vill öppna sin handel samt ha kontroll över sina nationella strategier för ekonomisk och social utveckling. Parlamentet erinrar om att förhandlingarna om frihandelsavtalet bör läggas upp på ett samordnat och successivt sätt, och att de måste föras inom ramen för ett rationellt och förutsägbart partnerskap som återspeglar den samhällsekonomiska verkligheten i länderna runt södra och östra Medelhavet.

| 12. | Europaparlamentet betonar att all ytterligare liberalisering inom jordbruk och fiske bör ske med hänsyn till skydd av känsliga varor, samtidigt som en systematisk bedömning görs av liberaliseringens sociala och miljömässiga effekter samt av växtskyddsstandarderna. Europaparlamentet uppmanar Euromeds handelsministrar att se till att denna process sker gradvis, och att hänsyn tas till den tid som behövs för att genomföra skäliga skattereformer för att kompensera för de minskade tullintäkterna. Parlamentet uppmanar partnerländerna i EU–Medelhavsområdet att behandla frågan om en integrerad jordbrukspolitik för EU-Medelhavsområdet, byggd på principen att de olika länkarna i leveranskedjan ska komplettera varandra och på en fungerande vattenpolitik, samt med tyngdpunkten på att självförsörjning av livsmedel prioriteras framför kommersiella överväganden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att all ytterligare liberalisering inom jordbruk och fiske bör ske med hänsyn till skydd av känsliga varor, samtidigt som en systematisk bedömning görs av liberaliseringens sociala och miljömässiga effekter samt av växtskyddsstandarderna. Europaparlamentet uppmanar Euromeds handelsministrar att se till att denna process sker gradvis, och att hänsyn tas till den tid som behövs för att genomföra skäliga skattereformer för att kompensera för de minskade tullintäkterna. Parlamentet uppmanar partnerländerna i EU–Medelhavsområdet att behandla frågan om en integrerad jordbrukspolitik för EU-Medelhavsområdet, byggd på principen att de olika länkarna i leveranskedjan ska komplettera varandra och på en fungerande vattenpolitik, samt med tyngdpunkten på att självförsörjning av livsmedel prioriteras framför kommersiella överväganden.

| 13. | Europaparlamentet anser att tjänstesektorn är av väsentlig betydelse för utvecklingen av länderna runt södra och östra Medelhavet. Parlamentet anser att all liberalisering av tjänstesektorn bör ske på grundval av överenskommelser med dessa länder, där de ges rätt att successivt inleda och ha kontroll över arbetet med att öppna känsliga och utsatta sektorer av sitt näringsliv. Parlamentet anser att det måste göras åtskillnad mellan kommersiella tjänster och allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att tjänstesektorn är av väsentlig betydelse för utvecklingen av länderna runt södra och östra Medelhavet. Parlamentet anser att all liberalisering av tjänstesektorn bör ske på grundval av överenskommelser med dessa länder, där de ges rätt att successivt inleda och ha kontroll över arbetet med att öppna känsliga och utsatta sektorer av sitt näringsliv. Parlamentet anser att det måste göras åtskillnad mellan kommersiella tjänster och allmännyttiga tjänster.

| 14. | Europaparlamentet önskar att tidsplanen för liberaliseringen inom industrisektorn justeras utgående från de ekonomiska och sociala förhållandena i vart och ett av länderna, inbegripet arbetslöshetsnivån och liberaliseringens inverkan på miljön. Parlamentet betonar att det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet bör främja en ökad diversifiering i tillverkningen av industrivaror och ett högre mervärde. Parlamentet uppmanar länderna runt södra och östra Medelhavet att införa en regionalpolitik där hänsyn tas till mikroföretag samt till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet önskar att tidsplanen för liberaliseringen inom industrisektorn justeras utgående från de ekonomiska och sociala förhållandena i vart och ett av länderna, inbegripet arbetslöshetsnivån och liberaliseringens inverkan på miljön. Parlamentet betonar att det ekonomiska och handelsmässiga partnerskapet bör främja en ökad diversifiering i tillverkningen av industrivaror och ett högre mervärde. Parlamentet uppmanar länderna runt södra och östra Medelhavet att införa en regionalpolitik där hänsyn tas till mikroföretag samt till små och medelstora företag.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att textilproducenterna i EU–Medelhavsområdet står inför stora svårigheter till följd av den ökande globala konkurrensen, ochparlamentet uppmärksammar behovet av att stärka partnerskapet mellan norr och söder för att kunna bibehålla en konkurrenskraftig produktion av och handel med textilier och kläder i EU-Medelhavsområdet, och att i södra och östra Medelhavsområdet främja verksamheter med högre mervärde som bygger på kreativitet och innovation och inte enbart på outsourcing. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att textilproducenterna i EU–Medelhavsområdet står inför stora svårigheter till följd av den ökande globala konkurrensen, ochparlamentet uppmärksammar behovet av att stärka partnerskapet mellan norr och söder för att kunna bibehålla en konkurrenskraftig produktion av och handel med textilier och kläder i EU-Medelhavsområdet, och att i södra och östra Medelhavsområdet främja verksamheter med högre mervärde som bygger på kreativitet och innovation och inte enbart på outsourcing.

| 16. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att investeringar i Medelhavsområdet görs säkrare med hjälp av ett system som samordnar strategier för små och medelstora företag och omfattar flera områden: skyddsåtgärder, finansiering, information och kontaktnätsbyggande för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att investeringar i Medelhavsområdet görs säkrare med hjälp av ett system som samordnar strategier för små och medelstora företag och omfattar flera områden: skyddsåtgärder, finansiering, information och kontaktnätsbyggande för små och medelstora företag.

| 17. | Europaparlamentet anser att det nya förslaget om att inrätta en investeringsfrämjande mekanism för EU–Medelhavsområdet utgör ett viktigt steg mot ett enda nätverk för insamling och spridande av information, vilket skulle möjliggöra för ekonomiska aktörer att få en övergripande bild av handels- och investeringsvillkoren i regionen. Denna mekanism bör fungera som ett komplement till nuvarande nätverk. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det nya förslaget om att inrätta en investeringsfrämjande mekanism för EU–Medelhavsområdet utgör ett viktigt steg mot ett enda nätverk för insamling och spridande av information, vilket skulle möjliggöra för ekonomiska aktörer att få en övergripande bild av handels- och investeringsvillkoren i regionen. Denna mekanism bör fungera som ett komplement till nuvarande nätverk.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att inrätta en investerings- och utvecklingsbank för EU–Medelhavsområdet som kan skaffa fram givare från båda sidor av Medelhavet och dra till sig de utländska direktinvesteringar som EU–Medelhavsområdet saknar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar behovet av att inrätta en investerings- och utvecklingsbank för EU–Medelhavsområdet som kan skaffa fram givare från båda sidor av Medelhavet och dra till sig de utländska direktinvesteringar som EU–Medelhavsområdet saknar.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Inframedfonden som presenterades inom ramen för Medelhavsunionen som en fond för långsiktiga investeringar för finansiering av infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Inframedfonden som presenterades inom ramen för Medelhavsunionen som en fond för långsiktiga investeringar för finansiering av infrastrukturprojekt.

| 20. | Europaparlamentet anser att Medelhavsunionen bör intensifiera nuvarande samarbetsformer under Euromed i syfte att ge alla partnerländer möjlighet att delta i EU:s program och de strategier som hör samman med dessa på grundval av gemensamt överenskomna prioriteringar och målsättningar. Det är viktigt att utvidga gemenskapsprogrammens tillämpningsområde så att partnerländer kan delta, särskilt på områdena gränsöverskridande samarbete (Interreg) utbildning, forskning och yrkesutbildning (studentutbyten osv.). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att Medelhavsunionen bör intensifiera nuvarande samarbetsformer under Euromed i syfte att ge alla partnerländer möjlighet att delta i EU:s program och de strategier som hör samman med dessa på grundval av gemensamt överenskomna prioriteringar och målsättningar. Det är viktigt att utvidga gemenskapsprogrammens tillämpningsområde så att partnerländer kan delta, särskilt på områdena gränsöverskridande samarbete (Interreg) utbildning, forskning och yrkesutbildning (studentutbyten osv.).

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar till att sol- och vindenergi används i Medelhavsregionen, och ser positivt på den senaste tidens initiativ såsom ”Plan Solaire” och de första planerna för industriinitiativet Desertec när det gäller att utveckla Mellanösterns och Nordafrikas omfattande resurser av solenergi, men beklagar att insatserna fortfarande sker på en alltför nationell nivå. Parlamentet betonar att EU:s insatser i Desertec-projektet måste vara samstämmiga och bidra aktivt till den endogena utvecklingen i länderna i Nordafrika och Mellanöstern, och uppmanar kommissionen att aktivt samordna EU:s insatser. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar till att sol- och vindenergi används i Medelhavsregionen, och ser positivt på den senaste tidens initiativ såsom ”Plan Solaire” och de första planerna för industriinitiativet Desertec när det gäller att utveckla Mellanösterns och Nordafrikas omfattande resurser av solenergi, men beklagar att insatserna fortfarande sker på en alltför nationell nivå. Parlamentet betonar att EU:s insatser i Desertec-projektet måste vara samstämmiga och bidra aktivt till den endogena utvecklingen i länderna i Nordafrika och Mellanöstern, och uppmanar kommissionen att aktivt samordna EU:s insatser.

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro slutsatserna i konsekvensbedömningen när det gäller hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt följa rekommendationerna från denna bedömning med avseende på de sociala och miljömässiga dimensionerna av liberaliseringsprocessen i syfte att ta social sammanhållning och en hållbar utveckling i beaktande. Parlamentet understryker dessutom att dessa effekter kan variera kraftigt mellan olika sektorer och länder. Om vi ska kunna göra verkliga framsteg på det sociala området måste vi i vårt ekonomiska och handelsmässiga partnerskap främja arbete under anständiga villkor och uppförandekoder som förhandlats med multinationella företag och som inbegriper målsättningen att erbjuda arbete under anständiga villkor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar med oro slutsatserna i konsekvensbedömningen när det gäller hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt följa rekommendationerna från denna bedömning med avseende på de sociala och miljömässiga dimensionerna av liberaliseringsprocessen i syfte att ta social sammanhållning och en hållbar utveckling i beaktande. Parlamentet understryker dessutom att dessa effekter kan variera kraftigt mellan olika sektorer och länder. Om vi ska kunna göra verkliga framsteg på det sociala området måste vi i vårt ekonomiska och handelsmässiga partnerskap främja arbete under anständiga villkor och uppförandekoder som förhandlats med multinationella företag och som inbegriper målsättningen att erbjuda arbete under anständiga villkor.

| 23. | Europaparlamentet anser att frihandelsområdet bör kompletteras med ett successivt införande, på vissa villkor, av fri rörlighet för arbetstagare, samtidigt som man beaktar situationen på arbetsmarknaden i EU och det internationella samfundets syn på sambandet mellan migration och utveckling. Parlamentet anser att man snarast måste fastställa juridiska och administrativa förfaranden som kan underlätta utfärdandet av viseringar, framför allt för intressenter inom partnerskapet Europa–Medelhavsområdet, studerande, universitetspersonal och aktörer inom närings- och samhällsliv. Parlamentet understryker att det är viktigt och nödvändigt att minska kostnaderna för överföring av pengar från migrerande arbetstagare så att pengarna i högsta möjliga grad kommer den lokala ekonomin till godo. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att frihandelsområdet bör kompletteras med ett successivt införande, på vissa villkor, av fri rörlighet för arbetstagare, samtidigt som man beaktar situationen på arbetsmarknaden i EU och det internationella samfundets syn på sambandet mellan migration och utveckling. Parlamentet anser att man snarast måste fastställa juridiska och administrativa förfaranden som kan underlätta utfärdandet av viseringar, framför allt för intressenter inom partnerskapet Europa–Medelhavsområdet, studerande, universitetspersonal och aktörer inom närings- och samhällsliv. Parlamentet understryker att det är viktigt och nödvändigt att minska kostnaderna för överföring av pengar från migrerande arbetstagare så att pengarna i högsta möjliga grad kommer den lokala ekonomin till godo.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser fullständig information från kommissionen om hur förfarandet för associeringsavtalet med Syrien framskrider. Syrien senarelade nyligen undertecknandet av detta avtal. Det finns viss oro för att återuppta förhandlingarna med Libyen om ett associeringsavtal och, mer allmänt, för att införliva landet i Barcelonaprocessen/Medelhavsunionen. Kommissionen uppmanas att fullt ut informera, involvera och samråda med parlamentet under alla etapper i dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser fullständig information från kommissionen om hur förfarandet för associeringsavtalet med Syrien framskrider. Syrien senarelade nyligen undertecknandet av detta avtal. Det finns viss oro för att återuppta förhandlingarna med Libyen om ett associeringsavtal och, mer allmänt, för att införliva landet i Barcelonaprocessen/Medelhavsunionen. Kommissionen uppmanas att fullt ut informera, involvera och samråda med parlamentet under alla etapper i dessa förhandlingar.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar också att ett flertal Medelhavsländer har uttryckt ett intresse för att fördjupa och/eller utvidga sina handelsavtal med EU, och ber därför kommissionen, mot bakgrund av de nya befogenheter som Lissabonfördraget ger parlamentet på handelsområdet, att ta hänsyn till en tidigare resolution från parlamentet i samband med förhandlingarna om dessa nya avtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar också att ett flertal Medelhavsländer har uttryckt ett intresse för att fördjupa och/eller utvidga sina handelsavtal med EU, och ber därför kommissionen, mot bakgrund av de nya befogenheter som Lissabonfördraget ger parlamentet på handelsområdet, att ta hänsyn till en tidigare resolution från parlamentet i samband med förhandlingarna om dessa nya avtal.

| 26. | Europaparlamentet betonar att bilaterala tillvägagångssätt inte bör tillämpas på bekostnad av ett multilateralt regionalt tillvägagångssätt. Parlamentet anser att kommissionen måste hålla fast vid principen om regionala förhandlingar, även om kommissionen förespråkar ett närmare samarbete med de mest avancerade partnerländerna och visar vederbörlig hänsyn till deras specifika politiska, kulturella och sociala egenskaper. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att bilaterala tillvägagångssätt inte bör tillämpas på bekostnad av ett multilateralt regionalt tillvägagångssätt. Parlamentet anser att kommissionen måste hålla fast vid principen om regionala förhandlingar, även om kommissionen förespråkar ett närmare samarbete med de mest avancerade partnerländerna och visar vederbörlig hänsyn till deras specifika politiska, kulturella och sociala egenskaper.

| 27. | Med tanke på situationen i Palestina betonar parlamentet att särskilda åtgärder bör vidtas för att stödja befolkningen så att detta område kan integreras i handelsflödet i Medelhavsområdet. Parlamentet anser i detta sammanhang att man bör komma fram till en lösning på frågan om intygande av ursprung och därmed även den förmånsbehandling enligt associeringsavtalet EG–Israel som tillämpas på produkter som kommer från Gazaremsan och Västbanken. |
| --- | --- |

27.

Med tanke på situationen i Palestina betonar parlamentet att särskilda åtgärder bör vidtas för att stödja befolkningen så att detta område kan integreras i handelsflödet i Medelhavsområdet. Parlamentet anser i detta sammanhang att man bör komma fram till en lösning på frågan om intygande av ursprung och därmed även den förmånsbehandling enligt associeringsavtalet EG–Israel som tillämpas på produkter som kommer från Gazaremsan och Västbanken.

| 28. | Europaparlamentet anser att man med hjälp av en balanserad färdplan som bygger på ett globalt samförstånd och, bland annat, en positiv social och miljömässig konsekvensbedömning, skulle kunna blåsa nytt liv i det ekonomiska och handelsmässiga samarbetet inom de närmaste åren, och uppmanar därför Euromed-handelsministrarna att godkänna denna färdplan vid sitt ministermöte i december 2009. Parlamentet uppmanar Euromeds högre tjänstemän för handel att under kommande år följa genomförandet av färdplanen och vid behov föreslå anpassningar, samt ber om att bli underrättat om sådana åtgärder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att man med hjälp av en balanserad färdplan som bygger på ett globalt samförstånd och, bland annat, en positiv social och miljömässig konsekvensbedömning, skulle kunna blåsa nytt liv i det ekonomiska och handelsmässiga samarbetet inom de närmaste åren, och uppmanar därför Euromed-handelsministrarna att godkänna denna färdplan vid sitt ministermöte i december 2009. Parlamentet uppmanar Euromeds högre tjänstemän för handel att under kommande år följa genomförandet av färdplanen och vid behov föreslå anpassningar, samt ber om att bli underrättat om sådana åtgärder.

| 29. | Europaparlamentet betonar att integrationen mellan EU och Medelhavsområdet än en gång måste bli en politisk prioritering för EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att integrationen mellan EU och Medelhavsområdet än en gång måste bli en politisk prioritering för EU.

| 30. | Europaparlamentet betonar den roll som den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet har som det demokratiska organ som sammanför parlamentsledamöter från båda sidor av Medelhavet kring Barcelonaprocessens tre pelare. Parlamentet uppmanar avslutningsvis den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, kommissionen och rådet att i större utsträckning samarbeta i ekonomiska frågor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar den roll som den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet har som det demokratiska organ som sammanför parlamentsledamöter från båda sidor av Medelhavet kring Barcelonaprocessens tre pelare. Parlamentet uppmanar avslutningsvis den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet, kommissionen och rådet att i större utsträckning samarbeta i ekonomiska frågor.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, stats- och regeringscheferna samt parlamenten i medlemsstaterna och i länderna runt södra och östra Medelhavet samt till den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, stats- och regeringscheferna samt parlamenten i medlemsstaterna och i länderna runt södra och östra Medelhavet samt till den parlamentariska församlingen för Europa–Medelhavsområdet.

---

(1)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

(2)  EGT L 97, 30.3.1998, s. 2.

(3)  EGT L 147, 21.6.2000, s. 3.

(4)  EGT L 70, 18.3.2000, s. 2.

(5)  EGT L 129, 15.5.2002, s. 3.

(6)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 39.

(7)  EUT L 143, 30.5.2006, s. 2.

(8)  EUT L 265, 10.10.2005, s. 2.

(9)  EGT L 187, 16.7.1997, s. 3.

(10)  EGT L 35, 13.2.1996, s. 1.

(11)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 210.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2009)0077.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/42

---

Onsdag 25 november 2009Ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs

P7_TA(2009)0092

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs

2010/C 285 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av frågan av den 15 oktober 2009 till kommissionen om ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs (O-0089/09 – B7–0210/2009),

med beaktande av rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (1),

med beaktande av förordning (EG) nr 2027/97 av den 9 oktober 1997 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage (2),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 785/2004 av den 21 april 2004 om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar (4),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (5),

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I direktiv 90/314/EEG (paketresedirektivet) regleras vissa aspekter av paketresebranschen, och lämplig kompensation och hemtransport fastställs för konsumenter i händelse av att ett företag i denna bransch går i konkurs. |
| --- | --- |

A.

I direktiv 90/314/EEG (paketresedirektivet) regleras vissa aspekter av paketresebranschen, och lämplig kompensation och hemtransport fastställs för konsumenter i händelse av att ett företag i denna bransch går i konkurs.

| B. | I förordning (EG) nr 2027/97 fastställs vilket skadeståndsansvar lufttrafikföretag har vid olyckor, liksom systemet för ersättning till passagerarna. |
| --- | --- |

B.

I förordning (EG) nr 2027/97 fastställs vilket skadeståndsansvar lufttrafikföretag har vid olyckor, liksom systemet för ersättning till passagerarna.

| C. | I förordning (EG) nr 785/2004 fastställs de försäkringskrav som lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer måste uppfylla. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 785/2004 fastställs de försäkringskrav som lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer måste uppfylla.

| D. | I förordning (EG) nr 261/2004 fastställs regler om kompensation och assistans till passagerare som nekas ombordstigning eller råkar ut för inställda eller kraftigt försenade flygningar. |
| --- | --- |

D.

I förordning (EG) nr 261/2004 fastställs regler om kompensation och assistans till passagerare som nekas ombordstigning eller råkar ut för inställda eller kraftigt försenade flygningar.

| E. | I förordning (EG) nr 1008/2008 fastställs stränga finansiella regler för luftfartygsoperatörer. |
| --- | --- |

E.

I förordning (EG) nr 1008/2008 fastställs stränga finansiella regler för luftfartygsoperatörer.

| F. | Under det senaste årtiondet har det skett en kraftig ökning av antalet relativt små lågprisbolag som flyger till välkända semesterorter, liksom av antalet passagerare som reser med dessa bolag. |
| --- | --- |

F.

Under det senaste årtiondet har det skett en kraftig ökning av antalet relativt små lågprisbolag som flyger till välkända semesterorter, liksom av antalet passagerare som reser med dessa bolag.

| G. | Under de senaste nio åren har 77 konkurser ägt rum inom luftfartssektorn, vilket i vissa fall lett till att flera tusen passagerare blivit strandsatta på sina semesterorter utan att kunna utnyttja sin returbiljett. |
| --- | --- |

G.

Under de senaste nio åren har 77 konkurser ägt rum inom luftfartssektorn, vilket i vissa fall lett till att flera tusen passagerare blivit strandsatta på sina semesterorter utan att kunna utnyttja sin returbiljett.

| 1. | Europaparlamentet noterar att kommissionen tagit initiativ till ett brett samråd med de berörda parterna i frågan om flygbolag som går i konkurs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att kommissionen tagit initiativ till ett brett samråd med de berörda parterna i frågan om flygbolag som går i konkurs.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen genomfört en omfattande utredning av svårigheter i samband med flygbolagskonkurser och vilka följder dessa får för passagerarna. Utredningens resultat översändes till parlamentet i februari 2009. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen genomfört en omfattande utredning av svårigheter i samband med flygbolagskonkurser och vilka följder dessa får för passagerarna. Utredningens resultat översändes till parlamentet i februari 2009.

| 3. | Europaparlamentet har tagit del av resultaten och de olika alternativ som tas upp i utredningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet har tagit del av resultaten och de olika alternativ som tas upp i utredningen.

| 4. | I detta sammanhang påminner Europaparlamentet om att det finns ett antal alternativ som kommissionen skulle kunna gå vidare med, i syfte att stärka ställningen för passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs. En obligatorisk försäkring för flygbolag är en sådan möjlighet, liksom en frivillig passagerarförsäkring som flygbolagen skulle vara tvungna att erbjuda, eller en garantifond. |
| --- | --- |

4.

I detta sammanhang påminner Europaparlamentet om att det finns ett antal alternativ som kommissionen skulle kunna gå vidare med, i syfte att stärka ställningen för passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs. En obligatorisk försäkring för flygbolag är en sådan möjlighet, liksom en frivillig passagerarförsäkring som flygbolagen skulle vara tvungna att erbjuda, eller en garantifond.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten till ett lagstiftningsförslag med det specifika syftet att fastställa ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs samt att införa finansiella och administrativa arrangemang, däribland principen om kollektivt passageraransvar för alla flygbolag som flyger på samma rutt och som har lediga platser. Genom dessa arrangemang skulle passagerare som blivit strandsatta på sina semesterorter för att flygbolaget gått i konkurs kunna garanteras hemtransport. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, om den finner det lämpligt, lägga fram ett sådant lagstiftningsförslag senast den 1 juli 2010. Vid översynen av paketresedirektivet uppmanas kommissionen att föreslå att direktivet utökas med bestämmelser om hemtransport eller omdirigering av drabbade passagerare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten till ett lagstiftningsförslag med det specifika syftet att fastställa ersättning till passagerare i händelse av att ett flygbolag går i konkurs samt att införa finansiella och administrativa arrangemang, däribland principen om kollektivt passageraransvar för alla flygbolag som flyger på samma rutt och som har lediga platser. Genom dessa arrangemang skulle passagerare som blivit strandsatta på sina semesterorter för att flygbolaget gått i konkurs kunna garanteras hemtransport. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, om den finner det lämpligt, lägga fram ett sådant lagstiftningsförslag senast den 1 juli 2010. Vid översynen av paketresedirektivet uppmanas kommissionen att föreslå att direktivet utökas med bestämmelser om hemtransport eller omdirigering av drabbade passagerare.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att utöka sådana åtgärder till flygbolag som har upphört med sin verksamhet och åsamkat passagerare besvär som liknar dem som vållats av flygbolag som går i konkurs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att utöka sådana åtgärder till flygbolag som har upphört med sin verksamhet och åsamkat passagerare besvär som liknar dem som vållats av flygbolag som går i konkurs.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om de nationella tillsynsmyndigheterna snabbt skulle kunna återinsätta flygplan som tagits ur drift och använda dessa för hemtransport av strandsatta personer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om de nationella tillsynsmyndigheterna snabbt skulle kunna återinsätta flygplan som tagits ur drift och använda dessa för hemtransport av strandsatta personer.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 158, 23.6.1990, s. 59.

(2)  EGT L 285, 17.10.1997, s. 1.

(3)  EUT L 138, 30.4.2004, s. 1.

(4)  EUT L 46, 17.2.2004, s. 1.

(5)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/44

---

Onsdag 25 november 2009Ursprungsmärkning

P7_TA(2009)0093

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om ursprungsmärkning

2010/C 285 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 980/2005 av den 27 juni 2005 om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (1),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (2),

med beaktande av artiklarna IX och XXIV:5 i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt 1994),

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3) och av kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (4), där det fastställs ett system med gemenskapsregler för ursprung som inte medför förmånsbehandling,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 918/83 av den 28 mars 1983 om upprättandet av ett gemenskapssystem för tullbefrielse (5),

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2009 om att förstärka de europeiska små och medelstora företagens roll i den internationella handeln (6),

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om ursprungsmärkning (7),

med beaktande av sin förklaring om ursprungsmärkning (8),

med beaktande av kommissionens förslag av den 16 december 2005 till rådets förordning om angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer (KOM(2005)0661),

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | För närvarande saknar EU harmoniserade bestämmelser och enhetlig praxis för ursprungsmärkning i EU. Skillnader mellan gällande regler i medlemsstaterna och frånvaron av tydliga gemenskapsregler på detta område leder till ett splittrat rättsligt ramverk. |
| --- | --- |

A.

För närvarande saknar EU harmoniserade bestämmelser och enhetlig praxis för ursprungsmärkning i EU. Skillnader mellan gällande regler i medlemsstaterna och frånvaron av tydliga gemenskapsregler på detta område leder till ett splittrat rättsligt ramverk.

| B. | Nationella bestämmelser om att varor som importeras från andra medlemsstater obligatoriskt ska förses med ursprungsmärkning är förbjudna, medan det saknas en sådan begränsning i fråga om obligatorisk ursprungsmärkning av varor som importeras från tredjeländer. |
| --- | --- |

B.

Nationella bestämmelser om att varor som importeras från andra medlemsstater obligatoriskt ska förses med ursprungsmärkning är förbjudna, medan det saknas en sådan begränsning i fråga om obligatorisk ursprungsmärkning av varor som importeras från tredjeländer.

| C. | Ett antal av EU:s största handelspartner, till exempel Förenta staterna, Kina, Japan och Kanada, har infört krav på obligatorisk ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

C.

Ett antal av EU:s största handelspartner, till exempel Förenta staterna, Kina, Japan och Kanada, har infört krav på obligatorisk ursprungsmärkning.

| D. | I Lissabonstrategin satte EU upp målet att stärka sin ekonomi genom att bland annat öka konkurrenskraften för sin industri inom världsekonomin. Konkurrens kan betraktas som rättvis endast om den fungerar med tydliga regler för tillverkare, exportörer och importörer, och om den bygger på gemensamma sociala och miljömässiga antaganden och värden. |
| --- | --- |

D.

I Lissabonstrategin satte EU upp målet att stärka sin ekonomi genom att bland annat öka konkurrenskraften för sin industri inom världsekonomin. Konkurrens kan betraktas som rättvis endast om den fungerar med tydliga regler för tillverkare, exportörer och importörer, och om den bygger på gemensamma sociala och miljömässiga antaganden och värden.

| E. | Ett system för ursprungsmärkning skulle ha som mål att låta konsumenterna bli fullt medvetna om ursprungslandet för den produkt de köper. Konsumenterna skulle således kunna identifiera dessa produkter med de sociala, miljömässiga och säkerhetsmässiga normer som allmänt förknippas med detta land. |
| --- | --- |

E.

Ett system för ursprungsmärkning skulle ha som mål att låta konsumenterna bli fullt medvetna om ursprungslandet för den produkt de köper. Konsumenterna skulle således kunna identifiera dessa produkter med de sociala, miljömässiga och säkerhetsmässiga normer som allmänt förknippas med detta land.

| F. | Förslaget om att införa ett system med obligatorisk märkning med ursprungsland i EU är begränsat till ett litet antal importerade produkter som textilier, smycken, kläder, skodon, möbler, läder, lampor och ljusarmatur, glas, keramik och handväskor. Här ger ett krav på märkning med ”tillverkad i” värdefull information i samband med konsumenternas slutliga val. |
| --- | --- |

F.

Förslaget om att införa ett system med obligatorisk märkning med ursprungsland i EU är begränsat till ett litet antal importerade produkter som textilier, smycken, kläder, skodon, möbler, läder, lampor och ljusarmatur, glas, keramik och handväskor. Här ger ett krav på märkning med ”tillverkad i” värdefull information i samband med konsumenternas slutliga val.

| G. | Det är avgörande att skapa likadana villkor som de som gäller för tillverkare hos Europeiska unionens viktigaste partner som har genomfört ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

G.

Det är avgörande att skapa likadana villkor som de som gäller för tillverkare hos Europeiska unionens viktigaste partner som har genomfört ursprungsmärkning.

| H. | Genom Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 kommer parlamentet och rådet att bli jämbördiga när det gäller den gemensamma handelspolitiken. Det ordinarie lagstiftningsförfarandet enligt artikel 207 i Lissabonfördraget kommer att bli tillämpligt för framtida bestämmelser om ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

H.

Genom Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 kommer parlamentet och rådet att bli jämbördiga när det gäller den gemensamma handelspolitiken. Det ordinarie lagstiftningsförfarandet enligt artikel 207 i Lissabonfördraget kommer att bli tillämpligt för framtida bestämmelser om ursprungsmärkning.

| 1. | Europaparlamentet understryker att det för att skydda konsumenterna krävs transparenta och konsekventa handelsbestämmelser, bland annat beträffande ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att det för att skydda konsumenterna krävs transparenta och konsekventa handelsbestämmelser, bland annat beträffande ursprungsmärkning.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa likadana villkor som de som gäller för handelspartner som har infört ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa likadana villkor som de som gäller för handelspartner som har infört ursprungsmärkning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta lämpliga tullövervaknings- och genomförandemekanismer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inrätta lämpliga tullövervaknings- och genomförandemekanismer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bibehålla en konsekvent gemenskapsstrategi i denna fråga så att konsumenterna får mer komplett och korrekt information. Obligatorisk ursprungsmärkning är ett viktigt steg i riktning mot mer komplett information om sociala normer och miljöstandarder för tillverkning och bearbetning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bibehålla en konsekvent gemenskapsstrategi i denna fråga så att konsumenterna får mer komplett och korrekt information. Obligatorisk ursprungsmärkning är ett viktigt steg i riktning mot mer komplett information om sociala normer och miljöstandarder för tillverkning och bearbetning.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna göra kraftfulla insatser för att försvara konsumenternas legitima rättigheter och förväntningar, när det finns bevis för att importörer och tillverkare i tredjeländer gjort sig skyldiga till bedräglig eller vilseledande ursprungsmärkning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna göra kraftfulla insatser för att försvara konsumenternas legitima rättigheter och förväntningar, när det finns bevis för att importörer och tillverkare i tredjeländer gjort sig skyldiga till bedräglig eller vilseledande ursprungsmärkning.

| 6. | Europaparlamentet anser att det ovannämnda förslaget till rådets förordning om obligatoriskt angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer till Europeiska unionen kan användas för att uppnå målet om transparens och lämplig information till konsumenterna samt åstadkomma konsekvens i bestämmelserna för den internationella handeln. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det ovannämnda förslaget till rådets förordning om obligatoriskt angivande av ursprungsland för vissa produkter som importeras från tredjeländer till Europeiska unionen kan användas för att uppnå målet om transparens och lämplig information till konsumenterna samt åstadkomma konsekvens i bestämmelserna för den internationella handeln.

| 7. | Europaparlamentet anser att samråd och diskussioner mellan Europaparlamentet och rådet formellt bör inledas från den 1 december 2009 enligt det ordinarie lagstiftningsförfarande som inrättas genom Lissabonfördraget och att varje ytterligare försening allvarligt skulle skada medborgarnas rättigheter, sysselsättningen inom EU och principen om fri och rättvis handel. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att samråd och diskussioner mellan Europaparlamentet och rådet formellt bör inledas från den 1 december 2009 enligt det ordinarie lagstiftningsförfarande som inrättas genom Lissabonfördraget och att varje ytterligare försening allvarligt skulle skada medborgarnas rättigheter, sysselsättningen inom EU och principen om fri och rättvis handel.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bibehålla sitt förslag oförändrat och att åter lägga fram det inför Europaparlamentet enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, omedelbart efter att Lissabonfördraget har trätt i kraft. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bibehålla sitt förslag oförändrat och att åter lägga fram det inför Europaparlamentet enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, omedelbart efter att Lissabonfördraget har trätt i kraft.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 169, 30.6.2005, s. 1.

(2)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(3)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

(4)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

(5)  EGT L 105, 23.4.1983, s. 1.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2009)0048.

(7)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 881.

(8)  EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 140.

---

Torsdag 26 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/47

---

Torsdag 26 november 20092009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet

P7_TA(2009)0097

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om kommissionens 2009 års strategidokument för utvidgningen gällande länderna på västra Balkan, Island och Turkiet

2010/C 285 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av meddelandet från kommissionen med titeln ”Utvidgningsstrategi och de största utmaningarna 2009–2010” (KOM(2009)0533) och de tillhörande landsvisa lägesrapporterna för 2009,

med beaktande av sina resolutioner av den 16 mars 2006 om kommissionens utvidgningsdokument från 2005 (1), av den 13 december 2006 om kommissionens meddelande om utvidgningsstrategin och de största utmaningarna 2006–2007 (2) samt av den 10 juli 2008 om kommissionens 2007 års strategidokument för utvidgningen (3),

med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna på västra Balkan och Turkiet,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2009 med titeln ”Kosovo (4) förverkligar sitt europeiska perspektiv” (KOM(2009)0534),

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 49 i EU-fördraget får ”varje europeisk stat [...] ansöka om att bli medlem av unionen”. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 49 i EU-fördraget får ”varje europeisk stat [...] ansöka om att bli medlem av unionen”.

| B. | Västra Balkans framtid ligger i EU, vilket upprepades vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, Europeiska rådets möte i Bryssel den 15–16 juni 2006 och vid senare toppmöten. Alla de åtaganden som gjorts gentemot länderna i sydöstra Europa bör respekteras. |
| --- | --- |

B.

Västra Balkans framtid ligger i EU, vilket upprepades vid Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, Europeiska rådets möte i Bryssel den 15–16 juni 2006 och vid senare toppmöten. Alla de åtaganden som gjorts gentemot länderna i sydöstra Europa bör respekteras.

| C. | Turkiet har varit kandidatland sedan 1999, Kroatien sedan 2004 och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien sedan 2005. Albanien, Montenegro och Island har ansökt om medlemskap i unionen, och kommissionen håller som bäst på att utvärdera Montenegros och Islands ansökningar. Stabiliserings- och associeringsavtal har ingåtts med Bosnien och Hercegovina och med Serbien. Kommissionen har meddelat sin avsikt att lägga fram förslag till handelsavtal och liberalisering av viseringsbestämmelser, på medellång sikt, i fråga om Kosovo. |
| --- | --- |

C.

Turkiet har varit kandidatland sedan 1999, Kroatien sedan 2004 och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien sedan 2005. Albanien, Montenegro och Island har ansökt om medlemskap i unionen, och kommissionen håller som bäst på att utvärdera Montenegros och Islands ansökningar. Stabiliserings- och associeringsavtal har ingåtts med Bosnien och Hercegovina och med Serbien. Kommissionen har meddelat sin avsikt att lägga fram förslag till handelsavtal och liberalisering av viseringsbestämmelser, på medellång sikt, i fråga om Kosovo.

| D. | Tidigare utvidgningar har utan tvekan inneburit framgångar både för EU och för de medlemsstater som anslutit sig och har bidragit till stabilitet, utveckling och välstånd för Europa som helhet. Det är därför väsentligt att skapa de villkor som behövs för att säkerställa att framtida utvidgningar också blir framgångsrika. |
| --- | --- |

D.

Tidigare utvidgningar har utan tvekan inneburit framgångar både för EU och för de medlemsstater som anslutit sig och har bidragit till stabilitet, utveckling och välstånd för Europa som helhet. Det är därför väsentligt att skapa de villkor som behövs för att säkerställa att framtida utvidgningar också blir framgångsrika.

| E. | Utvidgningsstrategin måste vara mycket mer än en förhandlingsmetod och avspegla den centrala övertygelsen att EU är en värdegemenskap, och är oupplösligt förknippad med debatten om EU:s mål och effektivitet, dess framtid och roll i grannskapsområdet och i världen. |
| --- | --- |

E.

Utvidgningsstrategin måste vara mycket mer än en förhandlingsmetod och avspegla den centrala övertygelsen att EU är en värdegemenskap, och är oupplösligt förknippad med debatten om EU:s mål och effektivitet, dess framtid och roll i grannskapsområdet och i världen.

| F. | Ett antal kandidater och potentiella kandidater för ett EU-medlemskap har fortfarande olösta problem med sina grannländer. Regionalt samarbete och goda grannförbindelser är fortsättningsvis centrala faktorer i integrationsprocessen. |
| --- | --- |

F.

Ett antal kandidater och potentiella kandidater för ett EU-medlemskap har fortfarande olösta problem med sina grannländer. Regionalt samarbete och goda grannförbindelser är fortsättningsvis centrala faktorer i integrationsprocessen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta starka engagemang för utvidgningspolitiken, som visat sig vara ett av EU:s mest framgångsrika politikområden och som gynnat såväl befintliga som nya medlemsstater. De tidigare utvidgningarna har bidragit till ett icke tidigare skådat utvidgande av området med fred, säkerhet och välstånd i Europa. Parlamentet bekräftar återigen att EU har ett starkt intresse av att utvidgningsprocessen fortsätter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta starka engagemang för utvidgningspolitiken, som visat sig vara ett av EU:s mest framgångsrika politikområden och som gynnat såväl befintliga som nya medlemsstater. De tidigare utvidgningarna har bidragit till ett icke tidigare skådat utvidgande av området med fred, säkerhet och välstånd i Europa. Parlamentet bekräftar återigen att EU har ett starkt intresse av att utvidgningsprocessen fortsätter.

| 2. | Europaparlamentet anser att lärdomar kan dras av tidigare utvidgningar och att framtida metoder för att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet måste baseras på de positiva erfarenheter som rönts hittills. Parlamentet påminner också om att det i likhet med vad som framhållits i tidigare resolutioner finns ett behov av att skapa plats för lämplig institutionell, finansiell och politisk konsolidering och samtidigt fortsätta utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att lärdomar kan dras av tidigare utvidgningar och att framtida metoder för att förbättra utvidgningsprocessens kvalitet måste baseras på de positiva erfarenheter som rönts hittills. Parlamentet påminner också om att det i likhet med vad som framhållits i tidigare resolutioner finns ett behov av att skapa plats för lämplig institutionell, finansiell och politisk konsolidering och samtidigt fortsätta utvidgningsprocessen.

| 3. | Europaparlamentet betonar att de principer som fastställdes i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel av den 14–15 december 2006 om det ”förnyade samförståndet om utvidgningen”, särskilt EU:s förmåga att fungera effektivt och att utvecklas, måste fortsättningsvis utgöra grundprinciperna i EU:s utvidgningspolitik. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att de principer som fastställdes i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel av den 14–15 december 2006 om det ”förnyade samförståndet om utvidgningen”, särskilt EU:s förmåga att fungera effektivt och att utvecklas, måste fortsättningsvis utgöra grundprinciperna i EU:s utvidgningspolitik.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att det är absolut nödvändigt att kandidatländerna och EU beslutsamt engagerar sig för att fullständigt och strikt uppfylla alla de kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21-22 juni 1993, även i fråga om EU:s integrationsförmåga. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att det är absolut nödvändigt att kandidatländerna och EU beslutsamt engagerar sig för att fullständigt och strikt uppfylla alla de kriterier som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21-22 juni 1993, även i fråga om EU:s integrationsförmåga.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att analysera och öka unionens integrationskapacitet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att analysera och öka unionens integrationskapacitet.

| 6. | Europaparlamentet understryker att rättsstatsprincipen är en central princip för den demokratiska, ekonomiska och sociala utvecklingen och ett av de huvudsakliga villkoren för EU-medlemskap. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts i regionen för att genomföra de relevanta reformerna, men konstaterar att vissa länder fortsatt möter stora utmaningar, särskilt i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, och uppmanar därför med kraft dessa länder att intensifiera sina insatser på området. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att rättsstatsprincipen är en central princip för den demokratiska, ekonomiska och sociala utvecklingen och ett av de huvudsakliga villkoren för EU-medlemskap. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts i regionen för att genomföra de relevanta reformerna, men konstaterar att vissa länder fortsatt möter stora utmaningar, särskilt i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, och uppmanar därför med kraft dessa länder att intensifiera sina insatser på området.

| 7. | Europaparlamentet betonar att yttrandefriheten är en av demokratins grundläggande principer och noterar med oro att yttrandefriheten fortfarande inte respekteras fullt ut i vissa länder. Parlamentet anser att länderna på västra Balkan och Turkiet måste prioritera frågan om att se till att medierna står fria från politisk inblandning samt garantera tillsynsorganens oberoende. De berörda länderna uppmanas att skapa lämpliga rättsliga ramverk och se till att lagen efterlevs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att yttrandefriheten är en av demokratins grundläggande principer och noterar med oro att yttrandefriheten fortfarande inte respekteras fullt ut i vissa länder. Parlamentet anser att länderna på västra Balkan och Turkiet måste prioritera frågan om att se till att medierna står fria från politisk inblandning samt garantera tillsynsorganens oberoende. De berörda länderna uppmanas att skapa lämpliga rättsliga ramverk och se till att lagen efterlevs.

| 8. | Europaparlamentet betonar att ett oinskränkt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) utgör en grundläggande förutsättning för att länderna på västra Balkan ska kunna uppnå framsteg på sin väg mot medlemskap i EU, men påpekar att det är lika viktigt att samhällena i dessa länder betraktar möjligheterna till domstolsprövning av krigsförbrytelser som ett viktigt steg i strävan att skipa rättvisa för offren och regionalt underlätta försoning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att ett oinskränkt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) utgör en grundläggande förutsättning för att länderna på västra Balkan ska kunna uppnå framsteg på sin väg mot medlemskap i EU, men påpekar att det är lika viktigt att samhällena i dessa länder betraktar möjligheterna till domstolsprövning av krigsförbrytelser som ett viktigt steg i strävan att skipa rättvisa för offren och regionalt underlätta försoning.

| 9. | Europaparlamentet betonar att god grannsämja är en förutsättning för regional stabilitet, regionalt samarbete och en välfungerande utvidgningsprocess och uppmanar därför de berörda länderna att göra sitt yttersta för att i ett tidigt skede av utvidgningsprocessen lösa tvister med grannländerna. Parlamentet betonar emellertid att sådana bilaterala konflikter bör lösas av de berörda parterna. Parlamentet föreslår att EU bör göra sitt yttersta för att få till stånd en lösning om de berörda parterna inte lyckas lösa dessa konflikter, och framhåller att även om dessa konflikter i sig inte bör utgöra ett hinder på vägen mot medlemskap, bör EU undvika att betunga sig med sådana olösta bilaterala konflikter och sträva efter att lösa dessa före en anslutning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att god grannsämja är en förutsättning för regional stabilitet, regionalt samarbete och en välfungerande utvidgningsprocess och uppmanar därför de berörda länderna att göra sitt yttersta för att i ett tidigt skede av utvidgningsprocessen lösa tvister med grannländerna. Parlamentet betonar emellertid att sådana bilaterala konflikter bör lösas av de berörda parterna. Parlamentet föreslår att EU bör göra sitt yttersta för att få till stånd en lösning om de berörda parterna inte lyckas lösa dessa konflikter, och framhåller att även om dessa konflikter i sig inte bör utgöra ett hinder på vägen mot medlemskap, bör EU undvika att betunga sig med sådana olösta bilaterala konflikter och sträva efter att lösa dessa före en anslutning.

| 10. | Europaparlamentet noterar med oro de ekonomiska problem som regionen västra Balkan står inför som en följd av den finansiella krisen. Parlamentet välkomnar att kommissionen är beredd att bevilja extra ekonomiskt stöd, såsom makroekonomiskt stöd och direkt budgetstöd. Parlamentet betonar att situationen är särskilt svår med tanke på den utbredda fattigdomen och den stora arbetslösheten i vissa av de berörda länderna. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda länderna att göra sitt yttersta för att dämpa effekterna av krisen, särskilt för de mest utsatta människorna i samhället. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar med oro de ekonomiska problem som regionen västra Balkan står inför som en följd av den finansiella krisen. Parlamentet välkomnar att kommissionen är beredd att bevilja extra ekonomiskt stöd, såsom makroekonomiskt stöd och direkt budgetstöd. Parlamentet betonar att situationen är särskilt svår med tanke på den utbredda fattigdomen och den stora arbetslösheten i vissa av de berörda länderna. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda länderna att göra sitt yttersta för att dämpa effekterna av krisen, särskilt för de mest utsatta människorna i samhället.

| 11. | Europaparlamentet betonar betydelsen av det regionala samarbetet på västra Balkan och ser det som en viktig faktor för utvidgningsprocessen och samtidigt som en viktig del av försoningsprocessen som främjar direkta personkontakter. Parlamentet påminner också om fördelarna med sådant samarbete när det gäller ökade handelsvolymer, ökad energisäkerhet genom diversifiering av energileverantörer, energikällor och försörjningsvägar, miljöpolitik och kampen mot organiserad brottslighet och trafficking. I detta sammanhang tar parlamentet med tillfredsställelse del av arbetet i det regionala samarbetsrådet. Parlamentet efterfrågar större politisk vilja och bättre samordning när det gäller genomförandet av strategin mot trafficking, särskilt när det gäller skyddet av offer. Parlamentet betonar att det regionalpolitiska och ekonomiska samarbetet måste omfatta alla politiska aktörer och det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer, och det bör inte hindras av bilaterala politiska problem. I detta avseende uppmanas alla berörda parter att försöka få till stånd pragmatiska lösningar som säkerställer ett heltäckande regionalt samarbete, utan att detta påverkar de olika ståndpunkterna i fråga om Kosovos status. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar betydelsen av det regionala samarbetet på västra Balkan och ser det som en viktig faktor för utvidgningsprocessen och samtidigt som en viktig del av försoningsprocessen som främjar direkta personkontakter. Parlamentet påminner också om fördelarna med sådant samarbete när det gäller ökade handelsvolymer, ökad energisäkerhet genom diversifiering av energileverantörer, energikällor och försörjningsvägar, miljöpolitik och kampen mot organiserad brottslighet och trafficking. I detta sammanhang tar parlamentet med tillfredsställelse del av arbetet i det regionala samarbetsrådet. Parlamentet efterfrågar större politisk vilja och bättre samordning när det gäller genomförandet av strategin mot trafficking, särskilt när det gäller skyddet av offer. Parlamentet betonar att det regionalpolitiska och ekonomiska samarbetet måste omfatta alla politiska aktörer och det civila samhället, särskilt kvinnoorganisationer, och det bör inte hindras av bilaterala politiska problem. I detta avseende uppmanas alla berörda parter att försöka få till stånd pragmatiska lösningar som säkerställer ett heltäckande regionalt samarbete, utan att detta påverkar de olika ståndpunkterna i fråga om Kosovos status.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda länder att förstärka sina insatser på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet, särskilt i fråga om att bekämpa könsbetingat våld, att underlätta tillgången till rättslig prövning i samband med diskriminering på grund av kön och att främja kvinnors deltagande i politiken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar samtliga berörda länder att förstärka sina insatser på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet, särskilt i fråga om att bekämpa könsbetingat våld, att underlätta tillgången till rättslig prövning i samband med diskriminering på grund av kön och att främja kvinnors deltagande i politiken.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att öka det civila samhällets och icke-statliga organisationers deltagande på såväl central som lokal nivå och att öka stödet och finansieringen till icke-statliga organisationer för att uppmuntra dem att delta i planeringen och användningen av den finansieringsmekanism till förmån för det civila samhället som inrättats inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen samt att förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att öka det civila samhällets och icke-statliga organisationers deltagande på såväl central som lokal nivå och att öka stödet och finansieringen till icke-statliga organisationer för att uppmuntra dem att delta i planeringen och användningen av den finansieringsmekanism till förmån för det civila samhället som inrättats inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen samt att förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar länderna i regionen att anstränga sig ytterligare för att förbättra situationen för etniska minoriteter, särskilt för romerna. Parlamentet betonar att romerna ofta utsätts för diskriminering och att särskilt deras delaktighet i beslutsfattandet, på arbetsmarknaden och inom det vanliga utbildningssystemet bör förbättras avsevärt. Parlamentet noterar i detta hänseende de bilaterala återtagandeavtal som ingåtts mellan länderna på västra Balkan och medlemsstaterna, och uppmanar de berörda länderna att öka sina ansträngningar för att skapa lämpliga sociala förutsättningar, lämplig infrastruktur och tillgång till offentliga tjänster för att säkerställa romernas grundläggande rättigheter och underlätta deras återintegrering efter det att de har återvänt. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan och medlemsstaterna att noggrant följa upp återintegreringen av de romer som återvänt och årligen överlämna en framstegsrapport till kommissionen för att underlätta utvärderingen av återintegreringspolitiken och utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar länderna i regionen att anstränga sig ytterligare för att förbättra situationen för etniska minoriteter, särskilt för romerna. Parlamentet betonar att romerna ofta utsätts för diskriminering och att särskilt deras delaktighet i beslutsfattandet, på arbetsmarknaden och inom det vanliga utbildningssystemet bör förbättras avsevärt. Parlamentet noterar i detta hänseende de bilaterala återtagandeavtal som ingåtts mellan länderna på västra Balkan och medlemsstaterna, och uppmanar de berörda länderna att öka sina ansträngningar för att skapa lämpliga sociala förutsättningar, lämplig infrastruktur och tillgång till offentliga tjänster för att säkerställa romernas grundläggande rättigheter och underlätta deras återintegrering efter det att de har återvänt. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan och medlemsstaterna att noggrant följa upp återintegreringen av de romer som återvänt och årligen överlämna en framstegsrapport till kommissionen för att underlätta utvärderingen av återintegreringspolitiken och utbytet av bästa praxis.

| 15. | Europaparlamentet understryker att liberaliseringen av viseringsbestämmelserna för länderna på västra Balkan är av avgörande betydelse och välkomnar att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien har uppnått alla kriterier för liberalisering av viseringsbestämmelser, så att det viseringsfria systemet förväntas träda i kraft för deras medborgare från och med den 19 december 2009. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits av myndigheterna i Bosnien och Hercegovina och i Albanien för att påskynda uppfyllandet av villkoren i färdplanen för ett viseringsfritt system och uppmanar dem med kraft att driva på förberedelsearbetet för att alla relevanta kriterier ska kunna vara uppfyllda så att viseringsliberaliseringen för medborgare i dessa länder kan tillämpas från och med juli 2010. Med målet att främja genomförandet av agendan från Thessaloniki och som ett led i sitt regionala tillvägagångssätt bör kommissionen, inom ramen för sina befogenheter och i ljuset av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, snarast påbörja viseringsdialogen med Kosovo för att upprätta en färdplan för viseringslättnader och viseringsliberalisering som liknar dem som upprättats tillsammans med länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att liberaliseringen av viseringsbestämmelserna för länderna på västra Balkan är av avgörande betydelse och välkomnar att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien har uppnått alla kriterier för liberalisering av viseringsbestämmelser, så att det viseringsfria systemet förväntas träda i kraft för deras medborgare från och med den 19 december 2009. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits av myndigheterna i Bosnien och Hercegovina och i Albanien för att påskynda uppfyllandet av villkoren i färdplanen för ett viseringsfritt system och uppmanar dem med kraft att driva på förberedelsearbetet för att alla relevanta kriterier ska kunna vara uppfyllda så att viseringsliberaliseringen för medborgare i dessa länder kan tillämpas från och med juli 2010. Med målet att främja genomförandet av agendan från Thessaloniki och som ett led i sitt regionala tillvägagångssätt bör kommissionen, inom ramen för sina befogenheter och i ljuset av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999, snarast påbörja viseringsdialogen med Kosovo för att upprätta en färdplan för viseringslättnader och viseringsliberalisering som liknar dem som upprättats tillsammans med länderna på västra Balkan.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla länder i regionen att så fort som möjligt anta eller i praktiken tillämpa lagar om förbud mot diskriminering, särskilt mot bakgrund av att många fall av hotelser, angrepp, hot eller diskriminering mot homosexuella, bisexuella och transpersoner aldrig anmäls eller leder till åtal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla länder i regionen att så fort som möjligt anta eller i praktiken tillämpa lagar om förbud mot diskriminering, särskilt mot bakgrund av att många fall av hotelser, angrepp, hot eller diskriminering mot homosexuella, bisexuella och transpersoner aldrig anmäls eller leder till åtal.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar de internationella och kosovanska myndigheterna att göra sitt yttersta för att omedelbart stänga de blyförgiftade lägren för internflyktingar Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode och Leposaviq/Leposavić, som ligger vid de mycket giftiga slagghögarna från blygruvan i Trepça, och att se till att de familjer som bor där tillerkänns helt grundläggande mänskliga rättigheter genom att omplacera dem till säkra platser med anständiga sanitära förhållanden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar de internationella och kosovanska myndigheterna att göra sitt yttersta för att omedelbart stänga de blyförgiftade lägren för internflyktingar Çesmin Llugë/Česmin Lug, Osterode och Leposaviq/Leposavić, som ligger vid de mycket giftiga slagghögarna från blygruvan i Trepça, och att se till att de familjer som bor där tillerkänns helt grundläggande mänskliga rättigheter genom att omplacera dem till säkra platser med anständiga sanitära förhållanden.

| 18. | Europaparlamentet anser att för att behålla stödet från EU-medborgarna för en fortsatt utvidgning och för att medborgarna i kandidatländerna ska stödja fortsatta reformer är det synnerligen viktigt att presentera tydlig och omfattande information om fördelarna och följderna med denna politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder i detta syfte. Lika viktigt är det att lyssna på medborgarna och bemöta deras oro och frågor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att för att behålla stödet från EU-medborgarna för en fortsatt utvidgning och för att medborgarna i kandidatländerna ska stödja fortsatta reformer är det synnerligen viktigt att presentera tydlig och omfattande information om fördelarna och följderna med denna politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder i detta syfte. Lika viktigt är det att lyssna på medborgarna och bemöta deras oro och frågor.

| 19. | Europaparlamentet berömmer Kroatien för dess fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla kriterierna för anslutning till EU och de skyldigheter som ett medlemskap medför. Parlamentet välkomnar det bilaterala avtalet om en lösning av gränstvisten med Slovenien, vilket gav en impuls till att öppna ytterligare kapitel i anslutningsprocessen. Parlamentet bedömer att anslutningsförhandlingarna kan avslutas före mitten av 2010, förutsatt att Kroatien ökar sina ansträngningar och uppfyller de kriterier och riktmärken som krävs, inbegripet att samarbeta fullt ut med ICTY. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet berömmer Kroatien för dess fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla kriterierna för anslutning till EU och de skyldigheter som ett medlemskap medför. Parlamentet välkomnar det bilaterala avtalet om en lösning av gränstvisten med Slovenien, vilket gav en impuls till att öppna ytterligare kapitel i anslutningsprocessen. Parlamentet bedömer att anslutningsförhandlingarna kan avslutas före mitten av 2010, förutsatt att Kroatien ökar sina ansträngningar och uppfyller de kriterier och riktmärken som krävs, inbegripet att samarbeta fullt ut med ICTY.

| 20. | Europaparlamentet lyckönskar f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till de framsteg som landet uppnått sedan den föregående framstegsrapporten, särskilt under de senaste månaderna. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att dessa framsteg erkänts av kommissionen, som rekommenderat att anslutningsförhandlingar inleds med landet. Parlamentet uppmanar rådet att agera i enlighet med kommissionens rekommendationer vid sitt toppmöte i december 2009. Parlamentet förväntar sig att förhandlingarna inleds under den närmaste framtiden så att det förhoppningsvis går att nå ömsesidigt tillfredsställande lösningar på återstående frågor med grannländerna, inklusive den namnfråga som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland tvistar om. Båda länders regeringar uppmanas att intensifiera sina insatser i detta syfte. Parlamentet påminner om betydelsen av goda grannförbindelser och uppmanar med kraft regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att vara lyhörd i frågor som berör grannländerna. På senare tid har diplomatiska förbindelser med Kosovo upprättats och ett avtal om fysisk gränsdragning ingåtts, vilket är viktiga bidrag till den regionala stabiliteten. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet lyckönskar f.d. jugoslaviska republiken Makedonien till de framsteg som landet uppnått sedan den föregående framstegsrapporten, särskilt under de senaste månaderna. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att dessa framsteg erkänts av kommissionen, som rekommenderat att anslutningsförhandlingar inleds med landet. Parlamentet uppmanar rådet att agera i enlighet med kommissionens rekommendationer vid sitt toppmöte i december 2009. Parlamentet förväntar sig att förhandlingarna inleds under den närmaste framtiden så att det förhoppningsvis går att nå ömsesidigt tillfredsställande lösningar på återstående frågor med grannländerna, inklusive den namnfråga som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland tvistar om. Båda länders regeringar uppmanas att intensifiera sina insatser i detta syfte. Parlamentet påminner om betydelsen av goda grannförbindelser och uppmanar med kraft regeringen i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att vara lyhörd i frågor som berör grannländerna. På senare tid har diplomatiska förbindelser med Kosovo upprättats och ett avtal om fysisk gränsdragning ingåtts, vilket är viktiga bidrag till den regionala stabiliteten.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att fortsätta sina ansträngningar inom ramen för reformprocessen, särskilt i fråga om reformen av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, politiken för bekämpning av korruption, kvinnors rättigheter och förbindelser mellan olika etniska grupper, inbegripet att rättigheterna för alla människor oavsett etnisk bakgrund garanteras och att deras deltagande i det offentliga livet och administrationen ökar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien att fortsätta sina ansträngningar inom ramen för reformprocessen, särskilt i fråga om reformen av den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, politiken för bekämpning av korruption, kvinnors rättigheter och förbindelser mellan olika etniska grupper, inbegripet att rättigheterna för alla människor oavsett etnisk bakgrund garanteras och att deras deltagande i det offentliga livet och administrationen ökar.

| 22. | Europaparlamentet berömmer de framsteg som Turkiet gjort som kandidatland när det gäller att uppfylla de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen och alla parlamentariska partier i Turkiet att uppnå konsensus i fråga om att utarbeta och genomföra viktiga reformer. Parlamentet välkomnar att regeringen godkänt strategin för en reform av rättsväsendet och framhåller att det är mycket viktigt att den genomförs snabbt för att den turkiska staten och det turkiska samhället ska fungera. Situationen på områdena yttrandefrihet och pressfrihet är oroande, särskilt efter de exempellösa böterna för en medieföretagsgrupp. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att man i Turkiet för en allt öppnare offentlig debatt om tidigare tabufrågor. Parlamentet beklagar att endast begränsade framsteg uppnåtts när det gäller religionsfriheten och uppmanar med kraft regeringen att inrätta en rättslig ram i överensstämmelse med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, varigenom alla icke-muslimska religiösa samfund och Alevisamfundet skulle kunna fungera utan olämpliga begränsningar. Parlamentet beklagar vidare djupt att de åtaganden som fastställs i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet fortfarande inte uppfyllts och uppmanar med kraft Turkiet att tillämpa det fullt ut och utan diskriminering. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen och alla berörda parter att aktivt bidra till att en heltäckande lösning på Cypernfrågan utarbetas så fort som möjligt på grundval av FN:s säkerhetsråds resolutioner och de principer som EU bygger på... Parlamentet välkomnar insatserna för att lösa den kurdiska frågan inom projektet ”demokratisk öppning” och uppmuntrar den turkiska regeringen att vidta konkreta åtgärder för att ta itu med situationen för medborgare av kurdiskt ursprung och uppmanar samtliga politiska krafter att stödja denna process. Parlamentet lovordar de diplomatiska ansträngningar som gjorts för att normalisera förbindelserna med Armenien och uppmanar med kraft Turkiets stora nationalförsamling och Armeniens parlament att ratificera relevanta protokoll. Parlamentet välkomnar att Turkiet undertecknat det mellanstatliga avtalet om gasledningen Nabucco, eftersom förverkligandet av denna är en av de frågor som EU prioriterar högst på energisäkerhetens område, och önskar att kapitlet om energi ska öppnas i ett tidigt skede i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet konstaterar att förhandlingarna om ett återtagandeavtal mellan EU och Turkiet återupptagits och uppmanar med kraft Turkiet att under tiden fullt ut tillämpa de befintliga bilaterala återtagandeavtalen med medlemsstaterna. Den turkiska regeringen uppmanas att intensifiera samordningen av sin utrikespolitik med EU, särskilt i fråga om Iran. Parlamentet beklagar dock att Turkiets invändningar fortfarande blockerar ett strategiskt samarbete mellan Nato och EU som går längre än Berlin plus-avtalet, vilket har negativa konsekvenser för skyddet av EU:s utstationerade personal, och uppmanar med kraft Turkiet att snarast möjligt ta tillbaka sina invändningar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet berömmer de framsteg som Turkiet gjort som kandidatland när det gäller att uppfylla de politiska kriterier som fastställdes i Köpenhamn. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen och alla parlamentariska partier i Turkiet att uppnå konsensus i fråga om att utarbeta och genomföra viktiga reformer. Parlamentet välkomnar att regeringen godkänt strategin för en reform av rättsväsendet och framhåller att det är mycket viktigt att den genomförs snabbt för att den turkiska staten och det turkiska samhället ska fungera. Situationen på områdena yttrandefrihet och pressfrihet är oroande, särskilt efter de exempellösa böterna för en medieföretagsgrupp. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att man i Turkiet för en allt öppnare offentlig debatt om tidigare tabufrågor. Parlamentet beklagar att endast begränsade framsteg uppnåtts när det gäller religionsfriheten och uppmanar med kraft regeringen att inrätta en rättslig ram i överensstämmelse med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, varigenom alla icke-muslimska religiösa samfund och Alevisamfundet skulle kunna fungera utan olämpliga begränsningar. Parlamentet beklagar vidare djupt att de åtaganden som fastställs i tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet fortfarande inte uppfyllts och uppmanar med kraft Turkiet att tillämpa det fullt ut och utan diskriminering. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen och alla berörda parter att aktivt bidra till att en heltäckande lösning på Cypernfrågan utarbetas så fort som möjligt på grundval av FN:s säkerhetsråds resolutioner och de principer som EU bygger på... Parlamentet välkomnar insatserna för att lösa den kurdiska frågan inom projektet ”demokratisk öppning” och uppmuntrar den turkiska regeringen att vidta konkreta åtgärder för att ta itu med situationen för medborgare av kurdiskt ursprung och uppmanar samtliga politiska krafter att stödja denna process. Parlamentet lovordar de diplomatiska ansträngningar som gjorts för att normalisera förbindelserna med Armenien och uppmanar med kraft Turkiets stora nationalförsamling och Armeniens parlament att ratificera relevanta protokoll. Parlamentet välkomnar att Turkiet undertecknat det mellanstatliga avtalet om gasledningen Nabucco, eftersom förverkligandet av denna är en av de frågor som EU prioriterar högst på energisäkerhetens område, och önskar att kapitlet om energi ska öppnas i ett tidigt skede i anslutningsförhandlingarna. Parlamentet konstaterar att förhandlingarna om ett återtagandeavtal mellan EU och Turkiet återupptagits och uppmanar med kraft Turkiet att under tiden fullt ut tillämpa de befintliga bilaterala återtagandeavtalen med medlemsstaterna. Den turkiska regeringen uppmanas att intensifiera samordningen av sin utrikespolitik med EU, särskilt i fråga om Iran. Parlamentet beklagar dock att Turkiets invändningar fortfarande blockerar ett strategiskt samarbete mellan Nato och EU som går längre än Berlin plus-avtalet, vilket har negativa konsekvenser för skyddet av EU:s utstationerade personal, och uppmanar med kraft Turkiet att snarast möjligt ta tillbaka sina invändningar.

| 23. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de framsteg som Serbien uppnått, särskilt dess unilaterala genomförande av interimsavtalet. Parlamentet anser att ett sådant unilateralt genomförande, som dessutom sker mot bakgrund av den finansiella krisen, vittnar om landets åtagande att gå vidare mot medlemskap i EU. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet att snarast fatta beslut om ratificeringen av interimsavtalet. Parlamentet uppmanar Serbien att fullt ut samarbeta med ICTY. Parlamentet välkomnar rapporten av den 4 juni 2009 från chefsåklagaren vid ICTY, där det konstateras att Serbien gjort ytterligare framsteg i sitt samarbete med denna domstol, och anser det viktigt att lagföringen fortsätter vid krigsförbrytelseavdelningen vid Belgrads distriktsdomstol. Parlamentet välkomnar att de serbiska myndigheterna undertecknat polisprotokollet med Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) och uppmanar Serbien att ytterligare öka sitt samarbete med Eulex Kosovo, särskilt när det gäller Eulex Kosovo-insatser i norra Kosovo. Parlamentet beklagar att de serbiska myndigheterna gått ut med ett upprop till serberna i Kosovo om att bojkotta det lokala valet den 15 november 2009, och uppmanar med kraft dessa myndigheter att inta en konstruktiv inställning som uppmuntrar den Kosovoserbiska folkgruppen till aktiv medverkan i Kosovos samhällsinstitutioner. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de framsteg som Serbien uppnått, särskilt dess unilaterala genomförande av interimsavtalet. Parlamentet anser att ett sådant unilateralt genomförande, som dessutom sker mot bakgrund av den finansiella krisen, vittnar om landets åtagande att gå vidare mot medlemskap i EU. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet att snarast fatta beslut om ratificeringen av interimsavtalet. Parlamentet uppmanar Serbien att fullt ut samarbeta med ICTY. Parlamentet välkomnar rapporten av den 4 juni 2009 från chefsåklagaren vid ICTY, där det konstateras att Serbien gjort ytterligare framsteg i sitt samarbete med denna domstol, och anser det viktigt att lagföringen fortsätter vid krigsförbrytelseavdelningen vid Belgrads distriktsdomstol. Parlamentet välkomnar att de serbiska myndigheterna undertecknat polisprotokollet med Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) och uppmanar Serbien att ytterligare öka sitt samarbete med Eulex Kosovo, särskilt när det gäller Eulex Kosovo-insatser i norra Kosovo. Parlamentet beklagar att de serbiska myndigheterna gått ut med ett upprop till serberna i Kosovo om att bojkotta det lokala valet den 15 november 2009, och uppmanar med kraft dessa myndigheter att inta en konstruktiv inställning som uppmuntrar den Kosovoserbiska folkgruppen till aktiv medverkan i Kosovos samhällsinstitutioner.

| 24. | Europaparlamentet erkänner att Bosnien och Hercegovina gjort vissa framsteg på områdena säkerhet och gränsförvaltning, men uttrycker sitt missnöje med de begränsade framsteg som Bosnien och Hercegovina gjort som potentiellt kandidatland på väg mot ett medlemskap i EU. Parlamentet noterar med ökad oro det instabila politiska klimatet och avsaknaden av en gemensam vision som skulle delas av de båda parterna samt fördömer användningen av provocerande ord som kan undergräva det som åstadkommits i processen för försoning mellan de etniska grupperna och de statliga strukturernas funktionssätt. Parlamentet uppmuntrar rådet att, med stöd av det internationella samfundet, fortsätta dialogen med de politiska ledarna i Bosnien och Hercegovina i syfte att hjälpa landet och dess folkgrupper att inte avvika från den väg som leder fram till europeisk integration. Parlamentet betonar betydelsen av att skapa en mer hållbar författningsram för att landets institutioner ska kunna fungera effektivare. Följaktligen noterar parlamentet de senaste gemensamma diplomatiska insatserna från rådets ordförandeskap, kommissionen och Förenta staternas regering och rekommenderar ytterligare förhandlingar med beaktande av tidigare överenskommelser mellan politiker i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet påminner om behovet av att närmare involvera parlamentsledamöter och det civila samhället för att bevara landets livskraft. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner att Bosnien och Hercegovina gjort vissa framsteg på områdena säkerhet och gränsförvaltning, men uttrycker sitt missnöje med de begränsade framsteg som Bosnien och Hercegovina gjort som potentiellt kandidatland på väg mot ett medlemskap i EU. Parlamentet noterar med ökad oro det instabila politiska klimatet och avsaknaden av en gemensam vision som skulle delas av de båda parterna samt fördömer användningen av provocerande ord som kan undergräva det som åstadkommits i processen för försoning mellan de etniska grupperna och de statliga strukturernas funktionssätt. Parlamentet uppmuntrar rådet att, med stöd av det internationella samfundet, fortsätta dialogen med de politiska ledarna i Bosnien och Hercegovina i syfte att hjälpa landet och dess folkgrupper att inte avvika från den väg som leder fram till europeisk integration. Parlamentet betonar betydelsen av att skapa en mer hållbar författningsram för att landets institutioner ska kunna fungera effektivare. Följaktligen noterar parlamentet de senaste gemensamma diplomatiska insatserna från rådets ordförandeskap, kommissionen och Förenta staternas regering och rekommenderar ytterligare förhandlingar med beaktande av tidigare överenskommelser mellan politiker i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet påminner om behovet av att närmare involvera parlamentsledamöter och det civila samhället för att bevara landets livskraft.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stärka förbindelserna med Kosovo (5) och att undersöka möjligheten att låta Kosovo delta i gemenskapsprogram. Parlamentet förväntar sig att decentraliseringsprocessen avslutas före årsskiftet så att de grundläggande kraven i Ahtisaariplanen kan uppfyllas, varigenom politisk representation för alla invånare i Kosovo säkerställs, särskilt den serbiska minoriteten. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo att fortsätta med sina ansträngningar för att förbättra och garantera respekten för minoriteters rättigheter. Parlamentet välkomnar det på det hela taget fredliga och smidiga genomförandet av det lokala valet den 15 november 2009 och erkänner den centrala valkommissionens insatser för att förbereda valet. Vidare välkomnas det exempellöst goda valdeltagandet bland Kosovoserberna, vilket är en uppmuntrande indikation på att den Kosovoserbiska folkgruppen vill ta sitt ansvar inom institutionerna i Kosovo. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att Eulex Kosovo lyckats uppnå full operativ kapacitet, vilket gör det möjligt för Eulex Kosovo att på ett öppet och ansvarsfullt sätt genomföra sitt mandat när det gäller att främja rättsstatsprincipen, allmän ordning och säkerhet i hela Kosovo samt bana väg för Kosovos integrering i EU, förutsatt att landet uppfyller de nödvändiga kraven och villkoren. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stärka förbindelserna med Kosovo (5) och att undersöka möjligheten att låta Kosovo delta i gemenskapsprogram. Parlamentet förväntar sig att decentraliseringsprocessen avslutas före årsskiftet så att de grundläggande kraven i Ahtisaariplanen kan uppfyllas, varigenom politisk representation för alla invånare i Kosovo säkerställs, särskilt den serbiska minoriteten. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo att fortsätta med sina ansträngningar för att förbättra och garantera respekten för minoriteters rättigheter. Parlamentet välkomnar det på det hela taget fredliga och smidiga genomförandet av det lokala valet den 15 november 2009 och erkänner den centrala valkommissionens insatser för att förbereda valet. Vidare välkomnas det exempellöst goda valdeltagandet bland Kosovoserberna, vilket är en uppmuntrande indikation på att den Kosovoserbiska folkgruppen vill ta sitt ansvar inom institutionerna i Kosovo. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att Eulex Kosovo lyckats uppnå full operativ kapacitet, vilket gör det möjligt för Eulex Kosovo att på ett öppet och ansvarsfullt sätt genomföra sitt mandat när det gäller att främja rättsstatsprincipen, allmän ordning och säkerhet i hela Kosovo samt bana väg för Kosovos integrering i EU, förutsatt att landet uppfyller de nödvändiga kraven och villkoren.

| 26. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som uppnåtts av Montenegro sedan den senaste framstegsrapporten. Parlamentet konstaterar att landet har ansökt om medlemskap i unionen och att rådet beslutat att begära att kommissionen ska avge ett yttrande över Montenegros ansökan. Parlamentet lovordar Montenegros framsteg, särskilt det smidiga genomförandet av det senaste valet och de stabila ekonomiska resultaten trots den världsomfattande ekonomiska krisen, och uppmanar landet att fortsätta sina insatser på reformernas väg. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet erkänner de framsteg som uppnåtts av Montenegro sedan den senaste framstegsrapporten. Parlamentet konstaterar att landet har ansökt om medlemskap i unionen och att rådet beslutat att begära att kommissionen ska avge ett yttrande över Montenegros ansökan. Parlamentet lovordar Montenegros framsteg, särskilt det smidiga genomförandet av det senaste valet och de stabila ekonomiska resultaten trots den världsomfattande ekonomiska krisen, och uppmanar landet att fortsätta sina insatser på reformernas väg.

| 27. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som uppnåtts av Albanien sedan den senaste framstegsrapporten, särskilt inom förfarandet för att utfärda identitetskort och när det gäller förbättringar i de rättsliga och administrativa ramarna för valförfarandet, vilket framgick av det senaste nationella valet. Parlamentet uppmanar med kraft oppositionen i Albanien att sluta bojkotta det albanska parlamentet och i stället genomföra sitt uppdrag att i parlamentet representera väljarna. Parlamentet uppmanar regeringen och oppositionen att hitta en gemensam bas för uppföljning av det senaste valet i parlamentet. Parlamentet konstaterar att Albanien har ansökt om medlemskap i unionen och att rådet beslutat att begära att kommissionen ska avge ett yttrande över landets ansökan. Parlamentet uppmuntrar de albanska myndigheterna att fortsätta sina insatser på reformernas väg i riktning mot ekonomiska och samhälleliga framsteg för landets medborgare, så att landet kan gå vidare på sin väg mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner de framsteg som uppnåtts av Albanien sedan den senaste framstegsrapporten, särskilt inom förfarandet för att utfärda identitetskort och när det gäller förbättringar i de rättsliga och administrativa ramarna för valförfarandet, vilket framgick av det senaste nationella valet. Parlamentet uppmanar med kraft oppositionen i Albanien att sluta bojkotta det albanska parlamentet och i stället genomföra sitt uppdrag att i parlamentet representera väljarna. Parlamentet uppmanar regeringen och oppositionen att hitta en gemensam bas för uppföljning av det senaste valet i parlamentet. Parlamentet konstaterar att Albanien har ansökt om medlemskap i unionen och att rådet beslutat att begära att kommissionen ska avge ett yttrande över landets ansökan. Parlamentet uppmuntrar de albanska myndigheterna att fortsätta sina insatser på reformernas väg i riktning mot ekonomiska och samhälleliga framsteg för landets medborgare, så att landet kan gå vidare på sin väg mot EU-medlemskap.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar Islands ansökan om medlemskap och räknar med att kommissionen snart kommer att utarbeta ett yttrande och en rekommendation om denna ansökan och att Island, mot bakgrund av att landet har en väletablerad demokratisk tradition och i stor utsträckning anpassat sin lagstiftning till EU:s regelverk, inom kort ska kunna uppnå status som kandidatland. Parlamentet anser emellertid att Islands dokumenterade historia i fråga om att genomföra sina skyldigheter inom ramen för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet bör utgöra en viktig del av kommissionens utvärdering. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att öppna ett delegationskontor i Reykjavik redan under det första halvåret av 2010. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar Islands ansökan om medlemskap och räknar med att kommissionen snart kommer att utarbeta ett yttrande och en rekommendation om denna ansökan och att Island, mot bakgrund av att landet har en väletablerad demokratisk tradition och i stor utsträckning anpassat sin lagstiftning till EU:s regelverk, inom kort ska kunna uppnå status som kandidatland. Parlamentet anser emellertid att Islands dokumenterade historia i fråga om att genomföra sina skyldigheter inom ramen för avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet bör utgöra en viktig del av kommissionens utvärdering. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att öppna ett delegationskontor i Reykjavik redan under det första halvåret av 2010.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utveckla en funktionell och konsekvent modell för de nya EU-delegationerna i utvidgningsområdet och samtidigt bevara enhetligheten i EU:s insatser efter det att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder inrättats, särskilt om denna avdelning inte får behörighet i fråga om utvidgningspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utveckla en funktionell och konsekvent modell för de nya EU-delegationerna i utvidgningsområdet och samtidigt bevara enhetligheten i EU:s insatser efter det att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder inrättats, särskilt om denna avdelning inte får behörighet i fråga om utvidgningspolitiken.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de berörda länderna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i de berörda länderna.

---

(1)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 402.

(2)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 480.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0363.

(4)  Enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244/1999.

(5)  22 EU-medlemsstater har erkänt Kosovo som en självständig stat, medan fem medlemsstater inte gjort det.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/53

---

Torsdag 26 november 2009Avskaffande av våld mot kvinnor

P7_TA(2009)0098

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor

2010/C 285 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av föreskrifterna i FN:s rättsliga instrument om mänskliga rättigheter, framför allt de som handlar om kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om undertryckande av människohandel och utnyttjande av prostituering av andra, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och dess fakultativa protokoll samt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling,

med beaktande av FN:s övriga instrument om våld mot kvinnor, såsom förklaringen och åtgärdsprogrammet från Wien den 25 juni 1993, antagna av Världskonferensen om mänskliga rättigheter (A/CONF.157/23), förklaringen av den 20 december 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor (A/RES/48/104), FN:s generalförsamlings resolutioner av den 12 december 1997 om brottsförebyggande och straffrättsliga åtgärder för avskaffande av våld mot kvinnor (A/RES/52/86), av den 18 december 2002 om att arbeta för att avskaffa sådana brott mot kvinnor som förövas av hedersskäl (A/RES/57/179) och av den 22 december 2003 om avskaffande av våld mot kvinnor i hemmet (A/RES/58/147), rapporterna från de särskilda rapportörerna om våld mot kvinnor hos FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt av den allmänna rekommendation nr 19 som antogs av kommittén för avskaffande av diskriminering mot kvinnor (elfte sessionen, 1992),

med beaktande av den förklaring och den handlingsplattform som antogs av den fjärde internationella kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av parlamentets resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplattformen från Peking (1) och den 10 mars 2005 om uppföljningen av den fjärde internationella kvinnokonferensen – handlingsplattform (Peking+10) (2),

med beaktande av rapporten av den 6 juli 2006 från FN:s generalsekreterare, med titeln ”In-depth study on all forms of violence against women” - (A/61/122/Add.1),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 19 december 2006 om förstärkta insatser för avskaffande av allt slags våld mot kvinnor (A/RES/61/143),

med beaktande av resolution 2003/45 från FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna av den 23 april 2003 om avskaffande av våld mot kvinnor (E/CN.4/RES/2003/45),

med beaktande av Interparlamentariska unionens resolution om parlamentens roll för att bekämpa våld mot kvinnor, antagen av de den 114:e församlingen den 12 maj 2006,

med beaktande av sin resolution av den 16 september 1997 om behovet av en kampanj i hela Europa för nolltolerans av våld mot kvinnor (3),

med beaktande av sin resolution av den 2 februari 2006 om dagens situation när det gäller bekämpning av våld mot kvinnor och eventuella framtida åtgärder (4),

med beaktande av sin resolution av den 11 oktober 2007 om mord på kvinnor (kvinnomord) i Mexiko och Centralamerika samt Europeiska unionens roll i kampen mot denna företeelse (5),

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om kampen mot kvinnlig könsstympning inom EU (6),

med beaktande av frågorna av den 1 oktober 2009 till rådet (O-0096/2009, B7-0220/2009) och kommissionen (O-0097/2009 - B7-0221/2009) om avskaffande av våld mot kvinnor,

med beaktande av artikel 115 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I FN:s handlingsplattform från Peking definierades våld mot kvinnor såsom varje könsbaserad våldshandling som leder eller sannolikt kommer att leda till att kvinnor åsamkas skada eller lidande av fysiskt, sexuellt eller psykiskt slag, inberäknat hot om sådana handlingar samt tvång eller godtyckligt frihetsberövande. |
| --- | --- |

A.

I FN:s handlingsplattform från Peking definierades våld mot kvinnor såsom varje könsbaserad våldshandling som leder eller sannolikt kommer att leda till att kvinnor åsamkas skada eller lidande av fysiskt, sexuellt eller psykiskt slag, inberäknat hot om sådana handlingar samt tvång eller godtyckligt frihetsberövande.

| B. | I FN:s handlingsplattform från Peking slogs fast att våld mot kvinnor är ett utslag av att makten historiskt sett varit ojämlikt fördelad mellan män och kvinnor, så att männen kommit att dominera över kvinnorna och diskriminera dem och kvinnorna inte kunnat göra fullständiga framsteg. |
| --- | --- |

B.

I FN:s handlingsplattform från Peking slogs fast att våld mot kvinnor är ett utslag av att makten historiskt sett varit ojämlikt fördelad mellan män och kvinnor, så att männen kommit att dominera över kvinnorna och diskriminera dem och kvinnorna inte kunnat göra fullständiga framsteg.

| C. | Det våld som män utövar mot kvinnor är inte bara ett folkhälsoproblem utan också en fråga om bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och inom detta område är EU behörigt att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

C.

Det våld som män utövar mot kvinnor är inte bara ett folkhälsoproblem utan också en fråga om bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och inom detta område är EU behörigt att vidta åtgärder.

| D. | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av EU:s grundläggande principer och erkänns i EG-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

D.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en av EU:s grundläggande principer och erkänns i EG-fördraget och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| E. | Det våld som män utövar mot kvinnor innebär en kränkning av de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till liv, rätten till säkerhet, rätten till människovärde, rätten till fysisk och psykisk integritet och rätten till sexuell och reproduktiv valfrihet och hälsa. |
| --- | --- |

E.

Det våld som män utövar mot kvinnor innebär en kränkning av de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till liv, rätten till säkerhet, rätten till människovärde, rätten till fysisk och psykisk integritet och rätten till sexuell och reproduktiv valfrihet och hälsa.

| F. | Det våld som män utövar mot kvinnor hindrar kvinnorna att delta i samhällslivet, det politiska och offentliga livet och arbetslivet och kan leda till marginalisering och fattigdom för kvinnor. |
| --- | --- |

F.

Det våld som män utövar mot kvinnor hindrar kvinnorna att delta i samhällslivet, det politiska och offentliga livet och arbetslivet och kan leda till marginalisering och fattigdom för kvinnor.

| G. | Våldet mot kvinnor kan i sin värsta form leda till att kvinnor mördas. |
| --- | --- |

G.

Våldet mot kvinnor kan i sin värsta form leda till att kvinnor mördas.

| H. | Våldet mot kvinnor är kopplat till våld mot barn och påverkar deras psykiska tillstånd och livssituation. |
| --- | --- |

H.

Våldet mot kvinnor är kopplat till våld mot barn och påverkar deras psykiska tillstånd och livssituation.

| I. | Våld mot mödrar påverkar direkt och indirekt deras barn och har långsiktiga negativa konsekvenser för barnens emotionella och psykiska hälsa, och kan skapa en kretsgång av våld och övergrepp som överförs från generation till generation. |
| --- | --- |

I.

Våld mot mödrar påverkar direkt och indirekt deras barn och har långsiktiga negativa konsekvenser för barnens emotionella och psykiska hälsa, och kan skapa en kretsgång av våld och övergrepp som överförs från generation till generation.

| J. | Att kvinnor utsätts för våld av män i hemmet är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen. Det drabbar offer och förövare oberoende av ålder, utbildning, inkomster eller ställning i samhället och hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle. |
| --- | --- |

J.

Att kvinnor utsätts för våld av män i hemmet är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen. Det drabbar offer och förövare oberoende av ålder, utbildning, inkomster eller ställning i samhället och hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle.

| K. | Våldet mot kvinnorna tar sig olika uttryck i olika kulturer och traditioner, och kvinnlig könsstympning, så kallade hedersbrott och tvångsäktenskap är en realitet inom EU. |
| --- | --- |

K.

Våldet mot kvinnorna tar sig olika uttryck i olika kulturer och traditioner, och kvinnlig könsstympning, så kallade hedersbrott och tvångsäktenskap är en realitet inom EU.

| L. | Under krig, väpnade konflikter, återuppbyggnaden efter konflikter och ekonomiska, sociala och/eller finansiella kriser blir kvinnor mer utsatta, både individuellt och kollektivt, för våld som utövas av män. Sådana händelser bör inte tas som förevändning för att tolerera våld som utövas av män. |
| --- | --- |

L.

Under krig, väpnade konflikter, återuppbyggnaden efter konflikter och ekonomiska, sociala och/eller finansiella kriser blir kvinnor mer utsatta, både individuellt och kollektivt, för våld som utövas av män. Sådana händelser bör inte tas som förevändning för att tolerera våld som utövas av män.

| M. | Kvinnohandel för sexuella och andra ändamål innebär en grundläggande kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter och skadar både de enskilda offren och samhället i stort. |
| --- | --- |

M.

Kvinnohandel för sexuella och andra ändamål innebär en grundläggande kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter och skadar både de enskilda offren och samhället i stort.

| N. | Att prostitution tolereras i Europa ökar både kvinnohandeln till Europa för sexuella ändamål och sexturismen. |
| --- | --- |

N.

Att prostitution tolereras i Europa ökar både kvinnohandeln till Europa för sexuella ändamål och sexturismen.

| O. | Inom EU görs det ingen regelbunden insamling av jämförbara uppgifter om olika slag av våld mot kvinnor, och därför blir det svårt att bedöma hur omfattande detta fenomen faktiskt är och finna lämpliga lösningar på problemet. |
| --- | --- |

O.

Inom EU görs det ingen regelbunden insamling av jämförbara uppgifter om olika slag av våld mot kvinnor, och därför blir det svårt att bedöma hur omfattande detta fenomen faktiskt är och finna lämpliga lösningar på problemet.

| P. | Ett alarmerande stort antal kvinnor är offer för könsbaserat våld. |
| --- | --- |

P.

Ett alarmerande stort antal kvinnor är offer för könsbaserat våld.

| Q. | Den ofta förvridna och objektifierande mediebilden av kvinnan undergräver respekten för mänsklig värdighet. |
| --- | --- |

Q.

Den ofta förvridna och objektifierande mediebilden av kvinnan undergräver respekten för mänsklig värdighet.

| R. | Att kvinnliga offer inte anmäler våld bottnar, förutom ekonomiskt beroende (vilket ofta är fallet för kvinnor), också i hög grad i samhällskulturen och i föreställningen att mäns våld mot kvinnor är en privatsak eller att kvinnorna ofta får skylla sig själva för att de råkat ut för sådant våld. |
| --- | --- |

R.

Att kvinnliga offer inte anmäler våld bottnar, förutom ekonomiskt beroende (vilket ofta är fallet för kvinnor), också i hög grad i samhällskulturen och i föreställningen att mäns våld mot kvinnor är en privatsak eller att kvinnorna ofta får skylla sig själva för att de råkat ut för sådant våld.

| S. | Kvinnor låter ofta bli att anmäla det våld som män utövar mot dem, något som har sin grund i svårfångade psykologiska, ekonomiska, sociala och kulturella skäl av olika slag och ibland i att de saknar förtroende för polisen, rättsväsendet, socialtjänsten och sjukvården. |
| --- | --- |

S.

Kvinnor låter ofta bli att anmäla det våld som män utövar mot dem, något som har sin grund i svårfångade psykologiska, ekonomiska, sociala och kulturella skäl av olika slag och ibland i att de saknar förtroende för polisen, rättsväsendet, socialtjänsten och sjukvården.

| T. | Parlamentet har ofta efterlyst att det ska inrättas ett europeiskt år för avskaffande av alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

T.

Parlamentet har ofta efterlyst att det ska inrättas ett europeiskt år för avskaffande av alla former av våld mot kvinnor.

| U. | FN har utlyst den 25 november till Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor och i december 2009 kommer Europaparlamentet att hålla ett internationellt seminarium om bekämpning av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

U.

FN har utlyst den 25 november till Internationella dagen för avskaffande av våld mot kvinnor och i december 2009 kommer Europaparlamentet att hålla ett internationellt seminarium om bekämpning av våld mot kvinnor.

| V. | Man måste absolut få till stånd en heltäckande rättsakt för bekämpning av alla former av våld mot kvinnor i Europa, inbegripet kvinnohandeln. |
| --- | --- |

V.

Man måste absolut få till stånd en heltäckande rättsakt för bekämpning av alla former av våld mot kvinnor i Europa, inbegripet kvinnohandeln.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att förbättra den nationella lagstiftningen och politiken mot alla former av våld mot kvinnor, framför allt genom att utveckla helomfattande nationella handlingsplaner mot våld mot kvinnor, utgående från en undersökning av vilka konsekvenser våldet mot kvinnor får för jämställdheten samt från medlemsstaternas i internationella fördrag föreskrivna skyldigheter att avskaffa alla former av diskriminering mot kvinnor, inbegripet konkreta åtgärder mot mäns våld och för skydd av offren och lagföring av förövarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att förbättra den nationella lagstiftningen och politiken mot alla former av våld mot kvinnor, framför allt genom att utveckla helomfattande nationella handlingsplaner mot våld mot kvinnor, utgående från en undersökning av vilka konsekvenser våldet mot kvinnor får för jämställdheten samt från medlemsstaternas i internationella fördrag föreskrivna skyldigheter att avskaffa alla former av diskriminering mot kvinnor, inbegripet konkreta åtgärder mot mäns våld och för skydd av offren och lagföring av förövarna.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att med hjälp av lämpliga program och finansiering på nationell nivå stödja de ideella organisationer och föreningar som erbjuder kvinnliga våldsoffer skydd och psykiskt stöd, inte minst för att de ska kunna komma ut på arbetsmarknaden igen för att till fullo återvinna sin personliga värdighet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att med hjälp av lämpliga program och finansiering på nationell nivå stödja de ideella organisationer och föreningar som erbjuder kvinnliga våldsoffer skydd och psykiskt stöd, inte minst för att de ska kunna komma ut på arbetsmarknaden igen för att till fullo återvinna sin personliga värdighet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet och rådet presentera en riktad och mer konsekvent plan för EU:s politik mot alla former av våld mot kvinnor, enligt vad som formulerades i kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln ”En färdplan för jämställdhet 2006-2010” (KOM(2006)0092). Kommissionen bör också i sin handlingsplan för jämställdhet mellan kvinnor och män för 2011–2016 ta med åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor, utöver konkreta åtgärder mot alla former av våld och åtgärder för att skydda offren och lagföra förövarna samt se till att en analys görs inom samtliga politikområden av vilka konsekvenser mäns våld mot kvinnor får för jämställdheten. EU-institutionerna och medlemsstaterna bör reagera på ett samordnat, engagerat och konsekvent sätt för att utrota sådant våld. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för parlamentet och rådet presentera en riktad och mer konsekvent plan för EU:s politik mot alla former av våld mot kvinnor, enligt vad som formulerades i kommissionens meddelande av den 1 mars 2006 med titeln ”En färdplan för jämställdhet 2006-2010” (KOM(2006)0092). Kommissionen bör också i sin handlingsplan för jämställdhet mellan kvinnor och män för 2011–2016 ta med åtgärder för att bekämpa våld mot kvinnor, utöver konkreta åtgärder mot alla former av våld och åtgärder för att skydda offren och lagföra förövarna samt se till att en analys görs inom samtliga politikområden av vilka konsekvenser mäns våld mot kvinnor får för jämställdheten. EU-institutionerna och medlemsstaterna bör reagera på ett samordnat, engagerat och konsekvent sätt för att utrota sådant våld.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka alternativet att anta nya åtgärder för bekämpning av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka alternativet att anta nya åtgärder för bekämpning av våld mot kvinnor.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna en särskild högnivåkonferens med företrädare för politiska organ, civilsamhället och sociala och institutionella organisationer, för att bidra till arbetet med att ta fram en mer konsekvent politik mot våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anordna en särskild högnivåkonferens med företrädare för politiska organ, civilsamhället och sociala och institutionella organisationer, för att bidra till arbetet med att ta fram en mer konsekvent politik mot våld mot kvinnor.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att garantera alla våldsoffer rätt till hjälp och stöd, också sådana som råkat ut för människohandel, oavsett offrens nationalitet, samt skydd åt sådana kvinnliga offer för våld i hemmet vilkas rättsliga ställning kan bero av deras partner. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU att garantera alla våldsoffer rätt till hjälp och stöd, också sådana som råkat ut för människohandel, oavsett offrens nationalitet, samt skydd åt sådana kvinnliga offer för våld i hemmet vilkas rättsliga ställning kan bero av deras partner.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att inrätta mekanismer för att se till att en analys av människohandeln ur jämställdhetsperspektiv görs i samband med alla lagar och politiska åtgärder som syftar till att förhindra och bekämpa människohandel. Dessutom bör EU med hjälp av förebyggande åtgärder, såsom sanktioner, undervisning och kampanjer för ökad medvetenhet, ta itu med de grundläggande orsakerna till våldet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU att inrätta mekanismer för att se till att en analys av människohandeln ur jämställdhetsperspektiv görs i samband med alla lagar och politiska åtgärder som syftar till att förhindra och bekämpa människohandel. Dessutom bör EU med hjälp av förebyggande åtgärder, såsom sanktioner, undervisning och kampanjer för ökad medvetenhet, ta itu med de grundläggande orsakerna till våldet.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att man fortfarande väntar på resultaten av kommissionens undersökning om lagstiftning mot könsbaserat våld och våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om att man fortfarande väntar på resultaten av kommissionens undersökning om lagstiftning mot könsbaserat våld och våld mot kvinnor.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa kvinnliga våldsoffers faktiska tillgång till rättsligt bistånd och till skydd, oavsett kvinnans nationalitet och deltagande i polisutredningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa kvinnliga våldsoffers faktiska tillgång till rättsligt bistånd och till skydd, oavsett kvinnans nationalitet och deltagande i polisutredningen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att skapa en tydlig rättslig grund för bekämpning av alla former av våld mot kvinnor, inbegripet kvinnohandel. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att skapa en tydlig rättslig grund för bekämpning av alla former av våld mot kvinnor, inbegripet kvinnohandel.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja arbeta på ett förslag till ett heltäckande direktiv om åtgärder för att förhindra och bekämpa alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att börja arbeta på ett förslag till ett heltäckande direktiv om åtgärder för att förhindra och bekämpa alla former av våld mot kvinnor.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att angripa orsakerna till våldet mot kvinnor, inte minst genom förebyggande åtgärder och kampanjer för att öka medvetenheten om de olika formerna av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att angripa orsakerna till våldet mot kvinnor, inte minst genom förebyggande åtgärder och kampanjer för att öka medvetenheten om de olika formerna av våld mot kvinnor.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra gemensamma insatser, inbegripet. kampanjer för att informera och höja allmänhetens medvetenhet om våld i hemmet, strategier för att med hjälp av undervisning och massmedier förändra den stereotypa bilden av kvinnans ställning i samhället samt främja utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra gemensamma insatser, inbegripet. kampanjer för att informera och höja allmänhetens medvetenhet om våld i hemmet, strategier för att med hjälp av undervisning och massmedier förändra den stereotypa bilden av kvinnans ställning i samhället samt främja utbyte av bästa praxis.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att internationellt ta upp våldet mot kvinnor och den könsrelaterade dimensionen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, framför allt i samband med bilaterala associationsavtal och internationella handelsavtal, både sådana som redan gäller och sådana som håller på att förhandlas fram. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att internationellt ta upp våldet mot kvinnor och den könsrelaterade dimensionen av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, framför allt i samband med bilaterala associationsavtal och internationella handelsavtal, både sådana som redan gäller och sådana som håller på att förhandlas fram.

| 15. | Europaparlamentet beklagar i det här sammanhanget att det inte finns någon meningsfull jämställdhetsdimension i de obligatoriska hållbarhetskonsekvensbedömningar som görs innan sådana avtal ingås, och ännu mindre någonting om sexuellt våld och inte heller någon uppsättning verktyg för bedömning av jämställdhetskonsekvenserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt komma med förslag till en lösning på detta problem. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar i det här sammanhanget att det inte finns någon meningsfull jämställdhetsdimension i de obligatoriska hållbarhetskonsekvensbedömningar som görs innan sådana avtal ingås, och ännu mindre någonting om sexuellt våld och inte heller någon uppsättning verktyg för bedömning av jämställdhetskonsekvenserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snabbt som möjligt komma med förslag till en lösning på detta problem.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till den särskilda situationen för vissa grupper av kvinnor som är särskilt utsatta för våld, såsom kvinnor som tillhör minoriteter, invandrarkvinnor, kvinnliga flyktingar, fattiga kvinnor på landsbygden eller i isolerade samhällen, kvinnor i fängelse eller andra institutioner samt flickor, lesbiska kvinnor, funktionshindrade kvinnor och äldre kvinnor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta vederbörlig hänsyn till den särskilda situationen för vissa grupper av kvinnor som är särskilt utsatta för våld, såsom kvinnor som tillhör minoriteter, invandrarkvinnor, kvinnliga flyktingar, fattiga kvinnor på landsbygden eller i isolerade samhällen, kvinnor i fängelse eller andra institutioner samt flickor, lesbiska kvinnor, funktionshindrade kvinnor och äldre kvinnor.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stärka sina förebyggande åtgärder mot könsrelaterat våld bland ungdomar med hjälp av riktade utbildningsinsatser och förbättrat samarbete mellan de olika grupper och miljöer som berörs av detta fenomen, såsom familjer, skolor, den offentliga sfären och medierna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stärka sina förebyggande åtgärder mot könsrelaterat våld bland ungdomar med hjälp av riktade utbildningsinsatser och förbättrat samarbete mellan de olika grupper och miljöer som berörs av detta fenomen, såsom familjer, skolor, den offentliga sfären och medierna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att ta upp den internationella dimensionen av våldet mot kvinnor i sitt arbete med företagens sociala ansvar, framförallt då det handlar om europeiska företag som har verksamhet i industriella frizoner för tillverkning för export. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att ta upp den internationella dimensionen av våldet mot kvinnor i sitt arbete med företagens sociala ansvar, framförallt då det handlar om europeiska företag som har verksamhet i industriella frizoner för tillverkning för export.

| 19. | Europaparlamentet betonar vikten av en adekvat utbildning för alla som arbetar med kvinnor som fallit offer för mäns våld, inklusive representanter för de rättsvårdande myndigheterna, särskilt polisen, domstolarna, socialtjänsten, sjukvården, tillhandahållare av juridiska tjänster, arbetsförmedlingar samt arbetsgivare och fackföreningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar vikten av en adekvat utbildning för alla som arbetar med kvinnor som fallit offer för mäns våld, inklusive representanter för de rättsvårdande myndigheterna, särskilt polisen, domstolarna, socialtjänsten, sjukvården, tillhandahållare av juridiska tjänster, arbetsförmedlingar samt arbetsgivare och fackföreningar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar till inrättningen av mekanismer som kan göra det lättare för kvinnor som fallit offer för könsbaserat våld eller nätverk för människohandel att få gratis juridiskt bistånd, så att de kan hävda sina rättigheter i hela EU. Parlamentet insisterar på nödvändigheten av att förbättra samarbetet mellan yrkesutövare inom rättsväsendet och utbytet av bästa praxis inom kampen mot diskriminering och könsbaserat våld och att finna metoder för att få bort hindren för erkännande av rättsliga dokument i andra medlemsstater, inklusive domar avseende könsbaserat våld och domstolsförelägganden mot våldsamma män. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar till inrättningen av mekanismer som kan göra det lättare för kvinnor som fallit offer för könsbaserat våld eller nätverk för människohandel att få gratis juridiskt bistånd, så att de kan hävda sina rättigheter i hela EU. Parlamentet insisterar på nödvändigheten av att förbättra samarbetet mellan yrkesutövare inom rättsväsendet och utbytet av bästa praxis inom kampen mot diskriminering och könsbaserat våld och att finna metoder för att få bort hindren för erkännande av rättsliga dokument i andra medlemsstater, inklusive domar avseende könsbaserat våld och domstolsförelägganden mot våldsamma män.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har inrättat domstolar som arbetar med våld mot kvinnor, och uppmanar medlemsstaterna att gå vidare med detta initiativ. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har inrättat domstolar som arbetar med våld mot kvinnor, och uppmanar medlemsstaterna att gå vidare med detta initiativ.

| 22. | Europaparlamentet begär att det inom det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) läggs stor vikt vid uppgifter om könsbaserat våld. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet begär att det inom det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) läggs stor vikt vid uppgifter om könsbaserat våld.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införa ett sammanhängande system för insamling av statistik om våld mot kvinnor, särskilt om våld mot minderåriga, som också inkluderar mord som begåtts mot bakgrund av våld i hemmet eller i nära relationer. Detta system bör införas i nära samarbete med Europeiska jämställdhetsinstitutet för att få in jämförbara uppgifter om våld mot kvinnor i hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att införa ett sammanhängande system för insamling av statistik om våld mot kvinnor, särskilt om våld mot minderåriga, som också inkluderar mord som begåtts mot bakgrund av våld i hemmet eller i nära relationer. Detta system bör införas i nära samarbete med Europeiska jämställdhetsinstitutet för att få in jämförbara uppgifter om våld mot kvinnor i hela Europeiska unionen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att erkänna att sexuellt våld mot kvinnor och våldtäkt, även inom äktenskapet och informella intima förbindelser och/eller begånget av manliga släktingar, är en straffbar handling när offret inte har gett sitt medgivande, och se till att sådana brott automatiskt leder till åtal. Medlemsstaterna måste förkasta kulturbetingade eller traditionellt eller religiöst betingade sedvänjor eller traditioner såsom förmildrande omständigheter i samband med våld mot kvinnor, inklusive så kallade hedersbrott och kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att erkänna att sexuellt våld mot kvinnor och våldtäkt, även inom äktenskapet och informella intima förbindelser och/eller begånget av manliga släktingar, är en straffbar handling när offret inte har gett sitt medgivande, och se till att sådana brott automatiskt leder till åtal. Medlemsstaterna måste förkasta kulturbetingade eller traditionellt eller religiöst betingade sedvänjor eller traditioner såsom förmildrande omständigheter i samband med våld mot kvinnor, inklusive så kallade hedersbrott och kvinnlig könsstympning.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder som syftar till att erkänna sexuellt våld inom parrelationen, särskilt inom äktenskapet, som ett brott. Medlemsstaterna uppmanas att granska resultaten av dessa åtgärder i syfte att främja ett utbyte av bästa praxis på europeisk nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att vissa medlemsstater har vidtagit åtgärder som syftar till att erkänna sexuellt våld inom parrelationen, särskilt inom äktenskapet, som ett brott. Medlemsstaterna uppmanas att granska resultaten av dessa åtgärder i syfte att främja ett utbyte av bästa praxis på europeisk nivå.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att sätta stopp för kvinnlig könsstympning. Invandrare som bor i gemenskapen bör vara medvetna om att kvinnlig könsstympning utgör ett allvarligt angrepp på kvinnors hälsa och en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att antingen tillämpa särskilda lagbestämmelser om kvinnlig könsstympning eller anta sådan lagstiftning och att åtala alla personer som utför kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att sätta stopp för kvinnlig könsstympning. Invandrare som bor i gemenskapen bör vara medvetna om att kvinnlig könsstympning utgör ett allvarligt angrepp på kvinnors hälsa och en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att antingen tillämpa särskilda lagbestämmelser om kvinnlig könsstympning eller anta sådan lagstiftning och att åtala alla personer som utför kvinnlig könsstympning.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar EU att garantera rätten till hjälp och stöd för alla offer för mäns våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar EU att garantera rätten till hjälp och stöd för alla offer för mäns våld mot kvinnor.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ofördröjligen undersöka de mycket allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts mot romska kvinnor, bestraffa förövarna och ge de tvångssteriliserade adekvat ersättning. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ofördröjligen undersöka de mycket allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts mot romska kvinnor, bestraffa förövarna och ge de tvångssteriliserade adekvat ersättning.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(2)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(3)  EGT C 304, 6.10.1997, s. 55.

(4)  EUT C 288 E, 25.11.2006, s. 66.

(5)  EUT C 227 E, 4.9.2008, s. 140.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2009)0161.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/59

---

Torsdag 26 november 2009För en politisk lösning beträffande piratverksamhet utanför Somalias kust

P7_TA(2009)0099

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om en politisk lösning på problemet med sjöröveri utanför Somalias kust

2010/C 285 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Somalia,

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2008 om kapningar till sjöss (1),

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2008 om det rutinmässiga dödandet av civila i Somalia (2),

med beaktande av slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 27 juli 2009 (12354/2009) och den 17 november 2009 (15914/2009),

med beaktande av rådets beslut 2008/918/Gusp av den 8 december 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust (3) (Operation Atalanta),

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner S/RES1814 (2008), 1816 (2008), 1838 (2008), 1846 (2008), 1851 (2008), 1863 (2009) och 1972 (2009),

med beaktande av skriftväxlingen mellan Europeiska unionen och Kenyas regering om villkoren för överföringen av personer som misstänks ha begått piratdåd och som kvarhålls av den EU-ledda sjöstridsstyrkan (Eunavfor), liksom av beslagtagen egendom i Eunavfors besittning, från Eunavfor till Kenya och om behandlingen av dem efter denna överföring,

med beaktande av den skriftväxling som avslutades den 30 oktober 2009 mellan EU och Republiken Seychellerna om överföring till Seychellerna av personer som gripits inom Atalantas insatsområde misstänkta för piratdåd och väpnade rån,

med beaktande av de riktlinjer som parterna i fredsavtalet från Djibouti enades om den 25 november 2008, framför allt inrättandet av en samlingsregering och ett parlament i Somalia där alla parter får delta,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De återuppblossade stridigheterna mellan rebellerna i de islamiska domstolarnas förbund (UIC) och den federala övergångsregeringen samt trupper från Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) har lett till ökad instabilitet och förluster av människoliv i Somalia. |
| --- | --- |

A.

De återuppblossade stridigheterna mellan rebellerna i de islamiska domstolarnas förbund (UIC) och den federala övergångsregeringen samt trupper från Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) har lett till ökad instabilitet och förluster av människoliv i Somalia.

| B. | Det internationella samfundet respekterar Somalias suveränitet, territoriella integritet, politiska oberoende och odelbarhet. |
| --- | --- |

B.

Det internationella samfundet respekterar Somalias suveränitet, territoriella integritet, politiska oberoende och odelbarhet.

| C. | Somalia har inte haft någon fungerande regering sedan Siyad Barres regim störtades 1991. Sedan dess har den politiska situationen präglats av anarki, stridigheter mellan olika klaner och banditverksamhet. |
| --- | --- |

C.

Somalia har inte haft någon fungerande regering sedan Siyad Barres regim störtades 1991. Sedan dess har den politiska situationen präglats av anarki, stridigheter mellan olika klaner och banditverksamhet.

| D. | Den försämrade säkerhetssituationen i Somalias huvudstad Mogadishu har gjort nationella och internationella icke-statliga organisationer oförmögna att hejda den allt värre humanitära katastrofen och reagera på nödlägen. |
| --- | --- |

D.

Den försämrade säkerhetssituationen i Somalias huvudstad Mogadishu har gjort nationella och internationella icke-statliga organisationer oförmögna att hejda den allt värre humanitära katastrofen och reagera på nödlägen.

| E. | Omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell humanitär rätt, särskilt tortyr och annan misshandel, våldtäkt, utomrättsliga avrättningar, godtyckliga gripanden och attacker mot civila, journalister och människorättsaktivister samt civil infrastruktur, fortsätter att utföras av alla parter i konflikten i Somalia. |
| --- | --- |

E.

Omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter och brott mot internationell humanitär rätt, särskilt tortyr och annan misshandel, våldtäkt, utomrättsliga avrättningar, godtyckliga gripanden och attacker mot civila, journalister och människorättsaktivister samt civil infrastruktur, fortsätter att utföras av alla parter i konflikten i Somalia.

| F. | Det utdragna inbördeskriget i Somalia och dess följder för freds- och försoningsprocessen i landet, liksom för säkerheten och stabiliteten på hela Afrikas horn, är en stor källa till oro. |
| --- | --- |

F.

Det utdragna inbördeskriget i Somalia och dess följder för freds- och försoningsprocessen i landet, liksom för säkerheten och stabiliteten på hela Afrikas horn, är en stor källa till oro.

| G. | Piratangreppen har fram till helt nyligen inte enbart riktats mot handelsfartyg utan också mot Världslivsmedelsprogrammets fartyg, fiskefartyg och turistbåtar. |
| --- | --- |

G.

Piratangreppen har fram till helt nyligen inte enbart riktats mot handelsfartyg utan också mot Världslivsmedelsprogrammets fartyg, fiskefartyg och turistbåtar.

| H. | Sjöröveriet beror delvis på – men föder också – våld och politisk instabilitet i Somalia och utlöser en kedjereaktion för resten av Afrikas horn, med åtföljande konsekvenser för den somaliska civilbefolkningen i form av utsatthet för hot, utebliven utveckling samt avbrott i livsmedelsbiståndet och andra humanitära insatser. |
| --- | --- |

H.

Sjöröveriet beror delvis på – men föder också – våld och politisk instabilitet i Somalia och utlöser en kedjereaktion för resten av Afrikas horn, med åtföljande konsekvenser för den somaliska civilbefolkningen i form av utsatthet för hot, utebliven utveckling samt avbrott i livsmedelsbiståndet och andra humanitära insatser.

| I. | Den 8 december 2008 beslutade rådet att inleda EU:s ovannämnda första militära insats till sjöss någonsin, Eunavfor Atalanta, som en del av EU:s omfattande insatser på Afrikas horn, med uppdraget att avvärja, förebygga och bekämpa piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust samt bidra till att skydda handelsfartyg, särskilt Världslivsmedelsprogrammets fartyg med livsmedelsbistånd till fördrivna personer i Somalia. |
| --- | --- |

I.

Den 8 december 2008 beslutade rådet att inleda EU:s ovannämnda första militära insats till sjöss någonsin, Eunavfor Atalanta, som en del av EU:s omfattande insatser på Afrikas horn, med uppdraget att avvärja, förebygga och bekämpa piratdåd och väpnade rån utanför Somalias kust samt bidra till att skydda handelsfartyg, särskilt Världslivsmedelsprogrammets fartyg med livsmedelsbistånd till fördrivna personer i Somalia.

| J. | Sedan december 2008 har Eunavfor Atalanta gett ett viktigt skydd åt 50 skepp från Världslivsmedelsprogrammet som har levererat omkring 300 000 ton livsmedel, vilket direkt har kommit 1,6 miljoner somalier till nytta. |
| --- | --- |

J.

Sedan december 2008 har Eunavfor Atalanta gett ett viktigt skydd åt 50 skepp från Världslivsmedelsprogrammet som har levererat omkring 300 000 ton livsmedel, vilket direkt har kommit 1,6 miljoner somalier till nytta.

| K. | Vid det ovannämnda mötet i rådet (yttre förbindelser) den 27 juli 2009 beslutade rådet att intensifiera EU:s engagemang för fred och utveckling i Somalia, i nära samarbete med alla relevanta aktörer, särskilt FN och Afrikanska unionen. I detta syfte har rådet undersökt möjligheter för EU att medverka i internationella insatser, inbegripet på säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

K.

Vid det ovannämnda mötet i rådet (yttre förbindelser) den 27 juli 2009 beslutade rådet att intensifiera EU:s engagemang för fred och utveckling i Somalia, i nära samarbete med alla relevanta aktörer, särskilt FN och Afrikanska unionen. I detta syfte har rådet undersökt möjligheter för EU att medverka i internationella insatser, inbegripet på säkerhetsområdet.

| L. | Vid det ovannämnda mötet i rådet (yttre förbindelser) den 17 november 2009 godkände rådet ett krishanteringskoncept om ett möjligt uppdrag inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) som skulle bidra till utbildningen av 2 000 medlemmar av säkerhetsstyrkorna under den federala övergångsregeringen i Somalia. |
| --- | --- |

L.

Vid det ovannämnda mötet i rådet (yttre förbindelser) den 17 november 2009 godkände rådet ett krishanteringskoncept om ett möjligt uppdrag inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) som skulle bidra till utbildningen av 2 000 medlemmar av säkerhetsstyrkorna under den federala övergångsregeringen i Somalia.

| M. | Sjöröveri har blivit en lukrativ verksamhet där mycket höga lösesummor utkrävs för tillfångatagna personer, och moderna pirater använder mer avancerade metoder, är mycket välbeväpnande, har en tydlig strategi och kan snabbt anpassa sig till en ny taktik. |
| --- | --- |

M.

Sjöröveri har blivit en lukrativ verksamhet där mycket höga lösesummor utkrävs för tillfångatagna personer, och moderna pirater använder mer avancerade metoder, är mycket välbeväpnande, har en tydlig strategi och kan snabbt anpassa sig till en ny taktik.

| N. | Detta långsiktiga stöd från internationella partner kommer att bli verkningslöst om inte säkerhetsläget stabiliseras. |
| --- | --- |

N.

Detta långsiktiga stöd från internationella partner kommer att bli verkningslöst om inte säkerhetsläget stabiliseras.

| O. | Rebellerna i UIC har uteslutit all politisk kontakt och försoning för fred med utgångspunkt i fredsavtalet från Djibouti, där ramen för en varaktig politisk lösning i Somalia fastställs. |
| --- | --- |

O.

Rebellerna i UIC har uteslutit all politisk kontakt och försoning för fred med utgångspunkt i fredsavtalet från Djibouti, där ramen för en varaktig politisk lösning i Somalia fastställs.

| P. | Den militära personal som deltar i insatsen får Eunavfor Atalanta gripa, kvarhålla och överföra personer som misstänks ha begått piratdåd eller väpnade rån i de områden där insatsen pågår. De misstänkta kan åtalas av en EU-medlemsstat eller av Kenya, enligt det avtal som undertecknades med EU den 6 mars 2009 och enligt vilket de kenyanska myndigheterna gavs rätten att åtala. |
| --- | --- |

P.

Den militära personal som deltar i insatsen får Eunavfor Atalanta gripa, kvarhålla och överföra personer som misstänks ha begått piratdåd eller väpnade rån i de områden där insatsen pågår. De misstänkta kan åtalas av en EU-medlemsstat eller av Kenya, enligt det avtal som undertecknades med EU den 6 mars 2009 och enligt vilket de kenyanska myndigheterna gavs rätten att åtala.

| Q. | Enligt en rapport från FN:s miljöprogram har det förekommit många olagliga transporter av läckande giftigt avfall som har dumpats utanför Somalias kust, utan minsta hänsyn till lokalbefolkningens hälsa eller till bevarandet av miljön. |
| --- | --- |

Q.

Enligt en rapport från FN:s miljöprogram har det förekommit många olagliga transporter av läckande giftigt avfall som har dumpats utanför Somalias kust, utan minsta hänsyn till lokalbefolkningens hälsa eller till bevarandet av miljön.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning som begås av alla parter i konflikten i Somalia. Parlamentet kräver ett omedelbart slut på fientligheterna och uppmanar alla väpnade grupper att genast lägga ner vapnen och inleda en uppriktig och bred dialog med den federala övergångsregeringen. Parlamentet uppmanar alla stridande grupperingar att avhålla sig från urskillningslösa angrepp på civila och efterlyser en oberoende panel som utreder krigsförbrytelser och människorättskränkningar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt de allvarliga kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning som begås av alla parter i konflikten i Somalia. Parlamentet kräver ett omedelbart slut på fientligheterna och uppmanar alla väpnade grupper att genast lägga ner vapnen och inleda en uppriktig och bred dialog med den federala övergångsregeringen. Parlamentet uppmanar alla stridande grupperingar att avhålla sig från urskillningslösa angrepp på civila och efterlyser en oberoende panel som utreder krigsförbrytelser och människorättskränkningar.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till den federala övergångsregeringen, som leds av president Sheikh Sharif Sheikh Ahmed, och presidentens löfte att hålla fast vid de principer som fastställts i fredsavtalet från Djibouti, inbegripet en anda av försoning och en strävan efter en politisk process där alla parter medverkar. Parlamentet fördömer de väpnade angreppen mot den federala övergångsregeringen, liksom mot FN och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till den federala övergångsregeringen, som leds av president Sheikh Sharif Sheikh Ahmed, och presidentens löfte att hålla fast vid de principer som fastställts i fredsavtalet från Djibouti, inbegripet en anda av försoning och en strävan efter en politisk process där alla parter medverkar. Parlamentet fördömer de väpnade angreppen mot den federala övergångsregeringen, liksom mot FN och icke-statliga organisationer.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att världssamfundet och alla parter i den nuvarande konflikten har ett ansvar att skydda civilbefolkningen, möjliggöra biståndet samt att respektera det humanitära handlingsutrymmet och hjälparbetarnas säkerhet. Därför kräver parlamentet att man omedelbart skapar förutsättningar för att kunna bemöta den humanitära katastrofen i Somalia på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att världssamfundet och alla parter i den nuvarande konflikten har ett ansvar att skydda civilbefolkningen, möjliggöra biståndet samt att respektera det humanitära handlingsutrymmet och hjälparbetarnas säkerhet. Därför kräver parlamentet att man omedelbart skapar förutsättningar för att kunna bemöta den humanitära katastrofen i Somalia på lämpligt sätt.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar med stor tillfredsställelse att Eunavfor Atalanta fortsätter att bidra framgångsrikt till sjöfartssäkerheten utanför Somalias kust genom att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg med bistånd till Somalia, fartyg med livsviktiga leveranser till Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) och andra utsatta fartyg. Parlamentet uppmanar rådet att förlänga insatsen med ytterligare ett år efter det att det nuvarande mandatet löper ut den 12 december 2009. Parlamentet stöder en eventuell utökning av insatszonen söderut, beroende på piraternas aktivitet, men understryker att en sådan utökning inte bör påverka huvudmålet för uppdraget, nämligen att skydda Världslivsmedelsprogrammets konvojer och andra utsatta fartyg som handelsflottan och fiskefartyg. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar med stor tillfredsställelse att Eunavfor Atalanta fortsätter att bidra framgångsrikt till sjöfartssäkerheten utanför Somalias kust genom att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg med bistånd till Somalia, fartyg med livsviktiga leveranser till Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) och andra utsatta fartyg. Parlamentet uppmanar rådet att förlänga insatsen med ytterligare ett år efter det att det nuvarande mandatet löper ut den 12 december 2009. Parlamentet stöder en eventuell utökning av insatszonen söderut, beroende på piraternas aktivitet, men understryker att en sådan utökning inte bör påverka huvudmålet för uppdraget, nämligen att skydda Världslivsmedelsprogrammets konvojer och andra utsatta fartyg som handelsflottan och fiskefartyg.

| 5. | Europaparlamentet understryker att sjöröveriet på det öppna havet utgör ett allvarligt hot mot säkerheten och mot leveranserna av livsmedelsbistånd i en redan kritisk humanitär situation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att sjöröveriet på det öppna havet utgör ett allvarligt hot mot säkerheten och mot leveranserna av livsmedelsbistånd i en redan kritisk humanitär situation.

| 6. | Europaparlamentet understryker att man bara kan nå framgång i kampen mot sjöröveriet om man angriper roten till problemet, som finns på land och utgörs av fattigdomen och en stat som brutit samman. Det enda sättet att utrota sjöröveriet är att åstadkomma fred, utveckling och statsbyggande i Somalia. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att man bara kan nå framgång i kampen mot sjöröveriet om man angriper roten till problemet, som finns på land och utgörs av fattigdomen och en stat som brutit samman. Det enda sättet att utrota sjöröveriet är att åstadkomma fred, utveckling och statsbyggande i Somalia.

| 7. | Europaparlamentet anser att den säkerhetsstrategi som tillämpas inom Eunavfor Atalanta måste äga företräde och även stärkas när det gäller de medel som används av de utplacerade styrkorna så länge man inte har nått en politisk lösning inom världssamfundet på problemet med Somalias bristande trovärdighet som stat. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den säkerhetsstrategi som tillämpas inom Eunavfor Atalanta måste äga företräde och även stärkas när det gäller de medel som används av de utplacerade styrkorna så länge man inte har nått en politisk lösning inom världssamfundet på problemet med Somalias bristande trovärdighet som stat.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att undersöka möjligheten att sätta in en ny småskalig ESFP-insats, parallellt med Eunavfor Atalanta, som kan bidra till utbildningen av den federala övergångsregeringens säkerhetsstyrkor. På så sätt skulle konsekvensen säkras för befintliga initiativ från bland annat Frankrike i Djibouti och från Uganda inom Amisoms utbildningsprogram. I samband med detta välkomnar parlamentet medlemsstaternas godkännande den 17 november 2009 av krishanteringskonceptet om en möjlig ny ESFP-insats för Somalia men vidhåller att antagandet av konceptet inte på något sätt får innebära att man tar ställning till beslutet om att inleda ett uppdrag, vilket endast kan fattas efter en mer ingående undersökning av läget på plats, då man kontrollerar att mänskliga rättigheter respekteras, löner betalas ut, utrustning tillhandahålls och att de utbildade säkerhetsstyrkorna integreras i stats- och ledningsstrukturerna, så att de inte vänder sig mot den regering som de ska skydda när de väl har återvänt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att undersöka möjligheten att sätta in en ny småskalig ESFP-insats, parallellt med Eunavfor Atalanta, som kan bidra till utbildningen av den federala övergångsregeringens säkerhetsstyrkor. På så sätt skulle konsekvensen säkras för befintliga initiativ från bland annat Frankrike i Djibouti och från Uganda inom Amisoms utbildningsprogram. I samband med detta välkomnar parlamentet medlemsstaternas godkännande den 17 november 2009 av krishanteringskonceptet om en möjlig ny ESFP-insats för Somalia men vidhåller att antagandet av konceptet inte på något sätt får innebära att man tar ställning till beslutet om att inleda ett uppdrag, vilket endast kan fattas efter en mer ingående undersökning av läget på plats, då man kontrollerar att mänskliga rättigheter respekteras, löner betalas ut, utrustning tillhandahålls och att de utbildade säkerhetsstyrkorna integreras i stats- och ledningsstrukturerna, så att de inte vänder sig mot den regering som de ska skydda när de väl har återvänt.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att 35 till 40 procent av fartygen i området inte är registrerade i den centrala samordningsenheten för sjöfartssäkerheten, vilket innebär att dessa besättningar inte är informerade om de specifika säkerhetshoten. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att alla deras fartyg registreras. Parlamentet uppmanar samtliga fartyg att följa rekommendationerna från Eunavfor Atalanta för att säkerställa största möjliga säkerhet och därmed minska risken för angrepp eller kapningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar att 35 till 40 procent av fartygen i området inte är registrerade i den centrala samordningsenheten för sjöfartssäkerheten, vilket innebär att dessa besättningar inte är informerade om de specifika säkerhetshoten. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att se till att alla deras fartyg registreras. Parlamentet uppmanar samtliga fartyg att följa rekommendationerna från Eunavfor Atalanta för att säkerställa största möjliga säkerhet och därmed minska risken för angrepp eller kapningar.

| 10. | Europaparlamentet oroar sig för att ett svagt förhållningssätt gentemot de somaliska piraternas krav riskerar, om de nödvändiga tvångsåtgärderna inte genomförs, att motverka sitt syfte och få oönskade effekter i framtiden genom att ge näring åt nytt sjöröveri i området. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet oroar sig för att ett svagt förhållningssätt gentemot de somaliska piraternas krav riskerar, om de nödvändiga tvångsåtgärderna inte genomförs, att motverka sitt syfte och få oönskade effekter i framtiden genom att ge näring åt nytt sjöröveri i området.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för Amisom, med tanke på dess avgörande roll i fredsprocessen. Parlamentet insisterar på att ett vidare engagemang tillsammans med Afrikanska unionen och Amisom måste omfatta ett fastställande av de mest akuta behoven och eventuellt ytterligare stöd från EU:s sida för att Amisom ska kunna utveckla den kapacitet som krävs för dess uppdrag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sitt fortsatta stöd för Amisom, med tanke på dess avgörande roll i fredsprocessen. Parlamentet insisterar på att ett vidare engagemang tillsammans med Afrikanska unionen och Amisom måste omfatta ett fastställande av de mest akuta behoven och eventuellt ytterligare stöd från EU:s sida för att Amisom ska kunna utveckla den kapacitet som krävs för dess uppdrag.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet, och särskilt EU, att öka anslagen för det humanitära biståndet till internflyktingar och människor i nöd. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar världssamfundet, och särskilt EU, att öka anslagen för det humanitära biståndet till internflyktingar och människor i nöd.

| 13. | Europaparlamentet anser att det kommer att främja den nationella försoningsprocessen om somaliska kvinnoorganisationer och civilsamhället deltar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det kommer att främja den nationella försoningsprocessen om somaliska kvinnoorganisationer och civilsamhället deltar.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att utbilda besättningsmän och fiskare i hanteringen av situationer med gisslantagande. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att utbilda besättningsmän och fiskare i hanteringen av situationer med gisslantagande.

| 15. | Europaparlamentet kräver en strikt och förnyad tillämpning och kontroll av det vapenembargo mot Somalia som infördes av FN 1992 och som i ytterst liten utsträckning respekteras. De som bryter mot vapenembargot mot Somalia måste stå till svars för detta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver en strikt och förnyad tillämpning och kontroll av det vapenembargo mot Somalia som infördes av FN 1992 och som i ytterst liten utsträckning respekteras. De som bryter mot vapenembargot mot Somalia måste stå till svars för detta.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar FN och Europeiska kommissionen att fullt ut undersöka fallen med avfallsdumpning och illegalt fiske utanför Somalias kust, att fastställa vem som är ansvarig på alla nivåer, att stödja försöken att ställa de ansvariga för dessa brott inför rätta och att se till att fullständigt åtgärda miljöföroreningarna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar FN och Europeiska kommissionen att fullt ut undersöka fallen med avfallsdumpning och illegalt fiske utanför Somalias kust, att fastställa vem som är ansvarig på alla nivåer, att stödja försöken att ställa de ansvariga för dessa brott inför rätta och att se till att fullständigt åtgärda miljöföroreningarna.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionens generalsekreterare, FN och den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (IGAD), presidenten i den federala övergångsregeringen i Somalia, Etiopiens regering samt det panafrikanska parlamentet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Afrikanska unionens generalsekreterare, FN och den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (IGAD), presidenten i den federala övergångsregeringen i Somalia, Etiopiens regering samt det panafrikanska parlamentet.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0519.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0313.

(3)  EUT L 330, 9.12.2008, s. 19.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/63 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/63

---

Torsdag 26 november 2009Rökfria miljöer

P7_TA(2009)0100

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om rökfria miljöer

2010/C 285 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4, andra stycket,

med beaktande av kommissionens förslag av den 30 juni 2009 till rådets rekommendation om rökfria miljöer (KOM(2009)0328),

med beaktande av kommissionens grönbok av den 30 januari 2007 med titeln ”Mot ett rökfritt Europa: policyalternativ på EU-nivå” (KOM(2007)0027),

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2007 om grönboken ”Mot ett rökfritt Europa: policyalternativ på EU-nivå” (1),

med beaktande av sina resolutioner av den 23 februari 2005 om ”Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010” (2), och av den 4 september 2008 om halvtidsöversynen av den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004-2010 (3),

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO:s) ramkonvention om tobaksreglering från 2003, särskilt artikel 8 (skydd mot exponering för tobaksrök) och artikel 14 (krav på åtgärder för minskat tobaksberoende och rökavvänjning),

med beaktande av WHO:s europeiska strategi för rökavvänjningsåtgärder från 2004,

med beaktande av WHO:s policyrekommendationer om skydd mot passiv rökning från 2007,

med beaktande av FN:s barnkonvention,

med beaktande av rådets uttalande om rökfria miljöer,

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rökning är den enskilt största påverkbara dödsorsaken och ligger bakom över en halv miljon dödsfall per år i EU (4); |
| --- | --- |

A.

Rökning är den enskilt största påverkbara dödsorsaken och ligger bakom över en halv miljon dödsfall per år i EU (4);

| B. | Uppskattningsvis 25 procent av alla cancerrelaterade dödsfall och 15 procent av alla dödsfall i EU kan hänföras till rökning (5). Enligt en försiktig uppskattning avled 7 300 vuxna (varav 2 800 icke-rökare) i EU 2002 pga. passiv rökning på arbetsplatsen. Ytterligare 72 000 dödsfall bland vuxna (varav 16 400 icke-rökare) kunde kopplas till rökning och passiv rökning i hemmet (6). |
| --- | --- |

B.

Uppskattningsvis 25 procent av alla cancerrelaterade dödsfall och 15 procent av alla dödsfall i EU kan hänföras till rökning (5). Enligt en försiktig uppskattning avled 7 300 vuxna (varav 2 800 icke-rökare) i EU 2002 pga. passiv rökning på arbetsplatsen. Ytterligare 72 000 dödsfall bland vuxna (varav 16 400 icke-rökare) kunde kopplas till rökning och passiv rökning i hemmet (6).

| C. | Enligt en undersökning från mars 2009 (Eurobarometern) är 70 procent av befolkningen i EU icke-rökare och en stor majoritet förordar ett rökförbud på alla offentliga platser (t.ex. på arbetsplatser, restauranger, barer och pubar). |
| --- | --- |

C.

Enligt en undersökning från mars 2009 (Eurobarometern) är 70 procent av befolkningen i EU icke-rökare och en stor majoritet förordar ett rökförbud på alla offentliga platser (t.ex. på arbetsplatser, restauranger, barer och pubar).

| D. | Trots att det är uppenbart att barn är särskilt sårbara för passiv rökning är den forskning som uttryckligen fokuserar på barn och långvarig och systematisk exponering för rökning inte tillräcklig eller tillgänglig och en studie med relevanta uppgifter skulle kunna genomföras effektivare på EU-nivå och vore dessutom att föredra framför 27 olika studier i 27 olika medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Trots att det är uppenbart att barn är särskilt sårbara för passiv rökning är den forskning som uttryckligen fokuserar på barn och långvarig och systematisk exponering för rökning inte tillräcklig eller tillgänglig och en studie med relevanta uppgifter skulle kunna genomföras effektivare på EU-nivå och vore dessutom att föredra framför 27 olika studier i 27 olika medlemsstater.

| E. | Exponering för rökning, även kallat passiv rökning, är en viktig medverkande orsak till dödsfall, sjukdom och funktionshinder i EU. |
| --- | --- |

E.

Exponering för rökning, även kallat passiv rökning, är en viktig medverkande orsak till dödsfall, sjukdom och funktionshinder i EU.

| F. | Tobaksrök är en komplex giftblandning som består av mer än 4 000 gaser och enskilda beståndsdelar, varav 69 kända cancerframkallande ämnen och många gifter. |
| --- | --- |

F.

Tobaksrök är en komplex giftblandning som består av mer än 4 000 gaser och enskilda beståndsdelar, varav 69 kända cancerframkallande ämnen och många gifter.

| G. | WHO:s internationella organ för cancerforskning har klassificerat passiv rökning som en orsak till cancer hos människor. |
| --- | --- |

G.

WHO:s internationella organ för cancerforskning har klassificerat passiv rökning som en orsak till cancer hos människor.

| H. | Det finns ingen säker nivå för exponering för passiv rökning. Alla människor har rätt till en hög hälsoskyddsnivå och bör skyddas från att utsättas för passiv rökning. Barn är särskilt känsliga för tobaksrök. |
| --- | --- |

H.

Det finns ingen säker nivå för exponering för passiv rökning. Alla människor har rätt till en hög hälsoskyddsnivå och bör skyddas från att utsättas för passiv rökning. Barn är särskilt känsliga för tobaksrök.

| I. | Rökare är mer hemma från arbetet pga. kortare eller längre sjukdom än icke-rökare och människor som slutat röka, vilket bidrar ytterligare till rökningens stora kostnad för den enskilde, arbetsgivare, företag och ekonomin i stort. |
| --- | --- |

I.

Rökare är mer hemma från arbetet pga. kortare eller längre sjukdom än icke-rökare och människor som slutat röka, vilket bidrar ytterligare till rökningens stora kostnad för den enskilde, arbetsgivare, företag och ekonomin i stort.

| J. | Barn kan inte själva ge sitt medgivande till att utsättas för tobaksrök i slutna lokaler och har rätt att skyddas och slippa skadas av handlingar som är inverkar negativt på deras hälsa. |
| --- | --- |

J.

Barn kan inte själva ge sitt medgivande till att utsättas för tobaksrök i slutna lokaler och har rätt att skyddas och slippa skadas av handlingar som är inverkar negativt på deras hälsa.

| K. | Passiv rökning under graviditeten kan medföra ökad risk för missbildningar, missfall, dödfödda barn och för tidig förlossning, mindre foster, mindre huvudomkrets och lägre födelsevikt, och det finns ett samband mellan passiv rökning och öroninflammation, nedsatt lungfunktion, astma och plötslig spädbarnsdöd. |
| --- | --- |

K.

Passiv rökning under graviditeten kan medföra ökad risk för missbildningar, missfall, dödfödda barn och för tidig förlossning, mindre foster, mindre huvudomkrets och lägre födelsevikt, och det finns ett samband mellan passiv rökning och öroninflammation, nedsatt lungfunktion, astma och plötslig spädbarnsdöd.

| L. | Införandet av åtgärder för att åstadkomma rökfria miljöer har visat sig leda till en övergripande förbättring av arbetsvillkoren och en minskning av sjukdomar med koppling till rökning, t.ex. akuta hjärtbesvär, andningssvårigheter och hjärtinfarkt. |
| --- | --- |

L.

Införandet av åtgärder för att åstadkomma rökfria miljöer har visat sig leda till en övergripande förbättring av arbetsvillkoren och en minskning av sjukdomar med koppling till rökning, t.ex. akuta hjärtbesvär, andningssvårigheter och hjärtinfarkt.

| M. | Rökningens kostnader för sjukvårdssystemen betalas av befolkningen i sin helhet och inte av dem som är ansvariga för att de uppkommit. |
| --- | --- |

M.

Rökningens kostnader för sjukvårdssystemen betalas av befolkningen i sin helhet och inte av dem som är ansvariga för att de uppkommit.

| N. | EU och 26 av EU:s 27 medlemsstater har redan undertecknat och ratificerat WHO:s ramkonvention om tobaksreglering (FCTC). I ingressen till WHO:s stadga anges att högsta möjliga hälsonivå är en grundläggande rättighet som omfattar alla människor. |
| --- | --- |

N.

EU och 26 av EU:s 27 medlemsstater har redan undertecknat och ratificerat WHO:s ramkonvention om tobaksreglering (FCTC). I ingressen till WHO:s stadga anges att högsta möjliga hälsonivå är en grundläggande rättighet som omfattar alla människor.

| O. | Artikel 8 i FCTC skapar en juridisk skyldighet för undertecknarna av konventionen att anta och genomföra åtgärder på områden som omfattas av befintlig nationell jurisdiktion i enlighet med nationell lagstiftning och att på andra nivåer aktivt främja antagande och genomförande av effektiva åtgärder för att skydda människor från att utsättas för passiv rökning på alla arbetsplatser inomhus, offentliga färdmedel och allmänna platser inomhus och andra offentliga platser, i tillbörliga fall. |
| --- | --- |

O.

Artikel 8 i FCTC skapar en juridisk skyldighet för undertecknarna av konventionen att anta och genomföra åtgärder på områden som omfattas av befintlig nationell jurisdiktion i enlighet med nationell lagstiftning och att på andra nivåer aktivt främja antagande och genomförande av effektiva åtgärder för att skydda människor från att utsättas för passiv rökning på alla arbetsplatser inomhus, offentliga färdmedel och allmänna platser inomhus och andra offentliga platser, i tillbörliga fall.

| P. | Parlamentet har uppmanat medlemsstaterna att senast i oktober 2009 införa ett allmänt rökförbud på samtliga slutna arbetsplatser, inbegripet arbetsplatser där mat och dryck serveras, och i samtliga offentliga lokaler och kollektiva färdmedel i EU. |
| --- | --- |

P.

Parlamentet har uppmanat medlemsstaterna att senast i oktober 2009 införa ett allmänt rökförbud på samtliga slutna arbetsplatser, inbegripet arbetsplatser där mat och dryck serveras, och i samtliga offentliga lokaler och kollektiva färdmedel i EU.

| Q. | Den nationella lagstiftningen skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Q.

Den nationella lagstiftningen skiljer sig kraftigt åt mellan medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att ordförandeskapet beslutade att anta rådets rekommendation utan parlamentets yttrande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att ordförandeskapet beslutade att anta rådets rekommendation utan parlamentets yttrande.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att bristen på heltäckande lagstiftning om rökfria miljöer i merparten av medlemsstaterna (särskilt inom hotell och restaurang) leder till orättvisor mellan olika yrkes- och socialgrupper mot bakgrund av att restauranganställda löper tre gånger så stor risk att utsättas för tobaksrök mer än fem timmar om dagen än kontorsanställda. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att bristen på heltäckande lagstiftning om rökfria miljöer i merparten av medlemsstaterna (särskilt inom hotell och restaurang) leder till orättvisor mellan olika yrkes- och socialgrupper mot bakgrund av att restauranganställda löper tre gånger så stor risk att utsättas för tobaksrök mer än fem timmar om dagen än kontorsanställda.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att parlamentet konsekvent har förordat hårdare åtgärder för att bekämpa rökningen och minska risken för unga att utsättas för passiv rökning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att parlamentet konsekvent har förordat hårdare åtgärder för att bekämpa rökningen och minska risken för unga att utsättas för passiv rökning.

| 4. | Europaparlamentet framhåller de mycket skadliga effekter som passiv rökning har, de speciella effekter som exponering för skadliga ämnen kan ha under den känsliga tid som barndomen utgör, och det faktum att barn inte har någon juridisk möjlighet att ge sitt godkännande till att utsätta sig för systematisk och långvarig exponering för rökiga miljöer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller de mycket skadliga effekter som passiv rökning har, de speciella effekter som exponering för skadliga ämnen kan ha under den känsliga tid som barndomen utgör, och det faktum att barn inte har någon juridisk möjlighet att ge sitt godkännande till att utsätta sig för systematisk och långvarig exponering för rökiga miljöer.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att olika nationell lagstiftning leder till stora skillnader i skydd mot exponering för passiv rökning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att olika nationell lagstiftning leder till stora skillnader i skydd mot exponering för passiv rökning mellan medlemsstaterna.

| 6. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att man i den befintliga lagstiftningen om förbud mot rökning i medlemsstaterna respekterar principen om lika behandling av olika typer av inrättningar i restaurangsektorn, samtidigt som man garanterar rättslig säkerhet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att man i den befintliga lagstiftningen om förbud mot rökning i medlemsstaterna respekterar principen om lika behandling av olika typer av inrättningar i restaurangsektorn, samtidigt som man garanterar rättslig säkerhet.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att EU aktivt utarbetar en övergripande policy för tobaksreglering som karaktäriseras av lagstiftningsåtgärder, stöd till förebyggande av rökning och rökavvänjning, tobaksregleringsåtgärder på en rad andra gemenskapsområden, och upprättande av EU som en viktig aktör på området tobaksreglering på global nivå. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att EU aktivt utarbetar en övergripande policy för tobaksreglering som karaktäriseras av lagstiftningsåtgärder, stöd till förebyggande av rökning och rökavvänjning, tobaksregleringsåtgärder på en rad andra gemenskapsområden, och upprättande av EU som en viktig aktör på området tobaksreglering på global nivå.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beredvillighet att bekämpa tobaksförbrukningen, och den nya samordningen av EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar EU:s beredvillighet att bekämpa tobaksförbrukningen, och den nya samordningen av EU:s åtgärder.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att man med bindande lagstiftning utifrån artiklarna 137 och 152 i fördraget skulle kunna åstadkomma en minskning av förekomsten av passiv rökning och de hälsomässiga och ekonomiska kostnader som är kopplade till passiv rökning. Parlamentet erkänner dock att dessa artiklar inte direkt avser de särskilda problem som gäller barn. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att man med bindande lagstiftning utifrån artiklarna 137 och 152 i fördraget skulle kunna åstadkomma en minskning av förekomsten av passiv rökning och de hälsomässiga och ekonomiska kostnader som är kopplade till passiv rökning. Parlamentet erkänner dock att dessa artiklar inte direkt avser de särskilda problem som gäller barn.

| 10. | Europaparlamentet betonar att endast ett totalt rökförbud på alla slutna arbetsplatser, inbegripet arbetsplatser där man serverar mat och dryck, och i alla offentliga lokaler och i kollektivtrafiken, kan skydda de anställdas och icke-rökarnas hälsa och göra det avsevärt mycket lättare för rökare att sluta. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att endast ett totalt rökförbud på alla slutna arbetsplatser, inbegripet arbetsplatser där man serverar mat och dryck, och i alla offentliga lokaler och i kollektivtrafiken, kan skydda de anställdas och icke-rökarnas hälsa och göra det avsevärt mycket lättare för rökare att sluta.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den åtgärd som vidtagits av de medlemsstater som redan har antagit effektiva åtgärder för att garantera skydd mot passiv rökning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att införa bestämmelser på arbetsmiljöområdet för att skydda icke-rökarna och att öka de fortsatta ansträngningarna för att skydda icke-rökarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den åtgärd som vidtagits av de medlemsstater som redan har antagit effektiva åtgärder för att garantera skydd mot passiv rökning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att införa bestämmelser på arbetsmiljöområdet för att skydda icke-rökarna och att öka de fortsatta ansträngningarna för att skydda icke-rökarna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om de kostnader som uppstår för de nationella sjukvårdssystemen och EU:s ekonomi på grund av rökning och exponering för tobaksrök. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om de kostnader som uppstår för de nationella sjukvårdssystemen och EU:s ekonomi på grund av rökning och exponering för tobaksrök.

| 13. | Europaparlamentet föreslår att rådet rekommenderar att medlemsstaterna upprättar en dialog och samråd med samtliga relevanta aktörer i enlighet med genomföranderiktlinjerna för FCTC som antogs vid partskonferensen för FCTC 2009, för att säkerställa stöd från alla aktörer för genomförandet av de nationella tobaksregleringsstrategierna och programmen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet föreslår att rådet rekommenderar att medlemsstaterna upprättar en dialog och samråd med samtliga relevanta aktörer i enlighet med genomföranderiktlinjerna för FCTC som antogs vid partskonferensen för FCTC 2009, för att säkerställa stöd från alla aktörer för genomförandet av de nationella tobaksregleringsstrategierna och programmen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att lägga fram ett förslag till ändring av direktiv 2001/37/EG (7) om tobaksprodukter, inbegripet åtminstone de ändringar som fanns med i parlamentets ovannämnda resolution av den 24 oktober 2007. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar åter kommissionen att lägga fram ett förslag till ändring av direktiv 2001/37/EG (7) om tobaksprodukter, inbegripet åtminstone de ändringar som fanns med i parlamentets ovannämnda resolution av den 24 oktober 2007.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en heltäckande studie om effekterna av långvarig och systematisk exponering av barn för passiv rökning i deras närmiljö. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en heltäckande studie om effekterna av långvarig och systematisk exponering av barn för passiv rökning i deras närmiljö.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda både den föreslagna rådsrekommendationen och goda exempel från medlemsstaterna som en grund för att formulera riktlinjer för genomförandet av artikel 14 i FCTC (krav på åtgärder för minskat tobaksberoende och rökavvänjning), som ska antas vid nästa konferens med parterna till FCTC. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda både den föreslagna rådsrekommendationen och goda exempel från medlemsstaterna som en grund för att formulera riktlinjer för genomförandet av artikel 14 i FCTC (krav på åtgärder för minskat tobaksberoende och rökavvänjning), som ska antas vid nästa konferens med parterna till FCTC.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta genomföra stödåtgärder på EU-nivå, t.ex. upplysning i form av information på förpackningar som innehåller tobaksprodukter, i samordning med nationella informationskampanjer för att motverka rökning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta genomföra stödåtgärder på EU-nivå, t.ex. upplysning i form av information på förpackningar som innehåller tobaksprodukter, i samordning med nationella informationskampanjer för att motverka rökning.

| 18. | Europaparlamentet menar att det är av avgörande betydelse att kommissionen i likhet med åtgärderna för kampanjen ”Ett tobaksfritt Europa” samarbetar nära med medlemsstaterna och använder sig av nya medel för att bekämpa olika typer av smuggling och förfalskning av tobaksprodukter, främst på Internet, med tanke på den akuta och ökade fara som dessa produkter utgör för konsumenternas hälsa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet menar att det är av avgörande betydelse att kommissionen i likhet med åtgärderna för kampanjen ”Ett tobaksfritt Europa” samarbetar nära med medlemsstaterna och använder sig av nya medel för att bekämpa olika typer av smuggling och förfalskning av tobaksprodukter, främst på Internet, med tanke på den akuta och ökade fara som dessa produkter utgör för konsumenternas hälsa.

| 19. | Europaparlamentet påminner om behovet av kraftfulla åtgärder för att åstadkomma heltäckande och korrekt övervakning och genomförande. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som redan har ratificerat FCTC att genomföra dess rekommendationer i enlighet med de skyldigheter som anges i artikel 8 i FCTC, och att rapportera till kommissionen två gånger per år om hur genomförandet fortskrider. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om behovet av kraftfulla åtgärder för att åstadkomma heltäckande och korrekt övervakning och genomförande. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som redan har ratificerat FCTC att genomföra dess rekommendationer i enlighet med de skyldigheter som anges i artikel 8 i FCTC, och att rapportera till kommissionen två gånger per år om hur genomförandet fortskrider.

| 20. | Europaparlamentet påminner åter talmannen och presidiet om deras skyldighet att vara en förebild för medlemsstaterna och uppmanar dem att besluta om rökförbud, utan undantag, i alla parlamentets lokaler, med omedelbar verkan. Parlamentet efterlyser en strikt tillämpning av detta förbud. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner åter talmannen och presidiet om deras skyldighet att vara en förebild för medlemsstaterna och uppmanar dem att besluta om rökförbud, utan undantag, i alla parlamentets lokaler, med omedelbar verkan. Parlamentet efterlyser en strikt tillämpning av detta förbud.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och WHO. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och WHO.

---

(1)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 447.

(2)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 264.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0410.

(4)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/tobacco_en.htm

(6)  The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke free Europe - Brussels, Belgium: European Respiratory Society.

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/37/EG av den 5 juni 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror (EGT L 194, 18.7.2001, s. 26).

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/67 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/67

---

Torsdag 26 november 2009Ratificeringen och genomförandet av de uppdaterade ILO-konventionerna

P7_TA(2009)0101

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade

2010/C 285 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av de konventioner som Internationella arbetsorganisationen (ILO) klassificerat som uppdaterade,

med beaktande av ILO:s deklaration av den 10 juni 2008 om social rättvisa för en rättvis globalisering,

med beaktande av ILO:s globala sysselsättningspakt av den 19 juni 2009,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om en förnyad social agenda (KOM(2008)0412),

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (1),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2004 med titeln ”Globaliseringens sociala dimension – EU:s politiska bidrag för att få fördelarna att gynna alla” (KOM(2004)0383),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 maj 2006 med titeln ”Anständigt arbete för alla – EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen” (KOM(2006)0249),

med beaktande av Europeiska gemenskapernas domstols AETR-relaterade dom i mål C-45/07, kommissionen mot Grekland (2), avseende medlemsstaternas externa behörighet,

med beaktande av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Grundläggande värden som frihet, mänsklig värdighet, social rättvisa, social trygghet och jämlikhet är oundgängliga delar av en hållbar ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

A.

Grundläggande värden som frihet, mänsklig värdighet, social rättvisa, social trygghet och jämlikhet är oundgängliga delar av en hållbar ekonomisk och social utveckling.

| B. | I den rådande globala ekonomiska krisen och arbetslöshetskrisen är dessa principer än mer relevanta. |
| --- | --- |

B.

I den rådande globala ekonomiska krisen och arbetslöshetskrisen är dessa principer än mer relevanta.

| C. | Sedan 1919 har ILO byggt upp och utvecklat ett system med internationella normer för arbetslivet, vilket täcker ett brett spektrum av ämnen såsom arbete, anställning, social trygghet, socialpolitik och tillhörande människorättsfrågor. |
| --- | --- |

C.

Sedan 1919 har ILO byggt upp och utvecklat ett system med internationella normer för arbetslivet, vilket täcker ett brett spektrum av ämnen såsom arbete, anställning, social trygghet, socialpolitik och tillhörande människorättsfrågor.

| D. | Det måste råda överensstämmelse mellan EU:s interna och externa politik. |
| --- | --- |

D.

Det måste råda överensstämmelse mellan EU:s interna och externa politik.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de konventioner som ILO har klassificerat som uppdaterade efter trepartssamarbetet inom ILO mellan arbetsgivare, arbetstagare och regeringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de konventioner som ILO har klassificerat som uppdaterade efter trepartssamarbetet inom ILO mellan arbetsgivare, arbetstagare och regeringar.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de tunga sociala argumenten för att ratificera och genomföra de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade, i överensstämmelse med EU:s fördrag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta de tunga sociala argumenten för att ratificera och genomföra de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade, i överensstämmelse med EU:s fördrag.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att exakt ange för Europaparlamentet och medlemsstaterna vilka konventioner som ingår i Europeiska unionens behörighetsområde och vilka som omfattas av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att exakt ange för Europaparlamentet och medlemsstaterna vilka konventioner som ingår i Europeiska unionens behörighetsområde och vilka som omfattas av subsidiaritetsprincipen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets tillträdande ordförande att inom ramen för sitt mandat göra sitt bästa för att uppmuntra medlemsstaterna att ratificera och genomföra de uppdaterade ILO-konventionerna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets tillträdande ordförande att inom ramen för sitt mandat göra sitt bästa för att uppmuntra medlemsstaterna att ratificera och genomföra de uppdaterade ILO-konventionerna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anta en rekommendation till medlemsstaterna för att uppmuntra ratificering av de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade, och att aktivt bidra till deras genomförande, samtidigt som subsidiaritetsprincipen iakttas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anta en rekommendation till medlemsstaterna för att uppmuntra ratificering av de konventioner som ILO klassificerat som uppdaterade, och att aktivt bidra till deras genomförande, samtidigt som subsidiaritetsprincipen iakttas.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2009)0370.

(2)  EUT C 82, 4.4.2009, s. 3.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/69

---

Torsdag 26 november 2009FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjning

P7_TA(2009)0102

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om FAO-toppmötet och tryggad livsmedelsförsörjning

2010/C 285 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 33 i EG-fördraget,

med beaktande av sina resolutioner av den 25 oktober 2007 om stigande priser på livsmedel (1) och av den 22 maj 2008 om stigande livsmedelspriser i EU och i utvecklingsländerna (2),

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2007 om vidareutveckling av Afrikas jordbruk – förslag till jordbruksutveckling och livsmedelssäkerhet i Afrika (3),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1337/2008 av den 16 december 2008 om inrättande av en snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna (4),

med beaktande av betänkandet av den 13 januari 2009 om den gemensamma jordbrukspolitiken och den globala livsmedelstryggheten (5),

med beaktande av jordbruksprognosen ”Agricultural Outlook 2008–2017”, utgiven av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD),

med beaktande av rekommendationerna från den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling spelar (IAASTD),

med beaktande av resultatet av den så kallade hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken,

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet,

med beaktande av slutsatserna och förklaringen från FAO:s världstoppmöte om tryggad livsmedelsförsörjning som hölls i Rom den 16–18 november 2009,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen är världens största givare av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. På internationell nivå har den andel av det offentliga utvecklingsbiståndet som anslås till jordbruket, framför allt av EU, dock minskat stadigt sedan 1980-talet, och mellan 1980 och 2006 sjönk stödet från 17 procent till 3,8 procent. Mot bakgrund av det höga trycket på naturresurserna förväntas den globala efterfrågan på livsmedel fördubblas fram till 2050, och den globala livsmedelsproduktionen måste således öka. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen är världens största givare av utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. På internationell nivå har den andel av det offentliga utvecklingsbiståndet som anslås till jordbruket, framför allt av EU, dock minskat stadigt sedan 1980-talet, och mellan 1980 och 2006 sjönk stödet från 17 procent till 3,8 procent. Mot bakgrund av det höga trycket på naturresurserna förväntas den globala efterfrågan på livsmedel fördubblas fram till 2050, och den globala livsmedelsproduktionen måste således öka.

| B. | Den slutgiltiga förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning 2009 innehåller varken en tillräcklig analys av orsakerna till misslyckandet med att utrota hungern eller konkreta förslag för hur kampen mot hungersnöd ska intensifieras. Enligt FAO skulle det räcka att investera 30 miljarder EUR per år för att trygga livsmedelsförsörjningen för världens befolkning, som 2050 kommer att uppgå till 9 miljarder. |
| --- | --- |

B.

Den slutgiltiga förklaringen från världstoppmötet om tryggad livsmedelsförsörjning 2009 innehåller varken en tillräcklig analys av orsakerna till misslyckandet med att utrota hungern eller konkreta förslag för hur kampen mot hungersnöd ska intensifieras. Enligt FAO skulle det räcka att investera 30 miljarder EUR per år för att trygga livsmedelsförsörjningen för världens befolkning, som 2050 kommer att uppgå till 9 miljarder.

| C. | EU är alltjämt en betydande livsmedelsproducent, men också en stor importör av jordbruksprodukter, eftersom unionen är långt ifrån självförsörjande för många basjordbruksprodukter. De stigande foderpriserna medför ökade produktionskostnader, vilket riskerar att minska produktionen av animalieprodukter. |
| --- | --- |

C.

EU är alltjämt en betydande livsmedelsproducent, men också en stor importör av jordbruksprodukter, eftersom unionen är långt ifrån självförsörjande för många basjordbruksprodukter. De stigande foderpriserna medför ökade produktionskostnader, vilket riskerar att minska produktionen av animalieprodukter.

| D. | Dramatiska fluktuationer i råvarupriserna kan bli ett allt tydligare och vanligare kännetecken för den globala marknaden. Högre livsmedelspriser betyder dock inte automatiskt högre jordbruksinkomster, framför allt på grund av den hastighet med vilken jordbrukets insatskostnader ökar och den allt större skillnaden mellan produktionskostnader och konsumentpriser. |
| --- | --- |

D.

Dramatiska fluktuationer i råvarupriserna kan bli ett allt tydligare och vanligare kännetecken för den globala marknaden. Högre livsmedelspriser betyder dock inte automatiskt högre jordbruksinkomster, framför allt på grund av den hastighet med vilken jordbrukets insatskostnader ökar och den allt större skillnaden mellan produktionskostnader och konsumentpriser.

| E. | Världens livsmedelslager har minskat till kritiskt låga nivåer, från ett lager som kunde trygga livsmedelsförsörjningen under ett år efter andra världskriget till ett lager som hade räckt endast 57 dagar under 2007 och 40 dagar under 2008. |
| --- | --- |

E.

Världens livsmedelslager har minskat till kritiskt låga nivåer, från ett lager som kunde trygga livsmedelsförsörjningen under ett år efter andra världskriget till ett lager som hade räckt endast 57 dagar under 2007 och 40 dagar under 2008.

| F. | Uttömda lager, till och med i EU, inverkar negativt på programmet för akut livsmedelsbistånd, som för närvarande har en mindre mängd livsmedel att dela ut. Detta problem och den globala livsmedelspriskrisen har den direkta och allvarliga konsekvensen att antalet hungrande i världen enligt FAO har stigit till en miljard 2009, vilket betyder att var sjätte person är undernärd och lider av kronisk hunger. |
| --- | --- |

F.

Uttömda lager, till och med i EU, inverkar negativt på programmet för akut livsmedelsbistånd, som för närvarande har en mindre mängd livsmedel att dela ut. Detta problem och den globala livsmedelspriskrisen har den direkta och allvarliga konsekvensen att antalet hungrande i världen enligt FAO har stigit till en miljard 2009, vilket betyder att var sjätte person är undernärd och lider av kronisk hunger.

| G. | Över 40 miljoner människor dör av hunger och fattigdom varje år, och var sjätte sekund dör ett barn till följd av hunger. Denna utveckling har underblåst upplopp och oroligheter runtom i världen och har lett till ökad instabilitet i länder och regioner i hela världen. Vid 1996 års världstoppmöte om tryggad livsmedelsförsörjning åtog sig företrädare från 185 länder att halvera antalet personer som lider av hunger till 2015. Familjejordbrukare, boskapsskötare och arbetare på landsbygden utgör mer än hälften av världens befolkning och är de som främst drabbas av hungersnöd. |
| --- | --- |

G.

Över 40 miljoner människor dör av hunger och fattigdom varje år, och var sjätte sekund dör ett barn till följd av hunger. Denna utveckling har underblåst upplopp och oroligheter runtom i världen och har lett till ökad instabilitet i länder och regioner i hela världen. Vid 1996 års världstoppmöte om tryggad livsmedelsförsörjning åtog sig företrädare från 185 länder att halvera antalet personer som lider av hunger till 2015. Familjejordbrukare, boskapsskötare och arbetare på landsbygden utgör mer än hälften av världens befolkning och är de som främst drabbas av hungersnöd.

| H. | Klimatförändringarna påverkar allvarligt jordbruket, bland annat har lokal jordbruksverksamhet i de fattigaste länderna drabbats av minskade skördar till följd av vattenbrist. |
| --- | --- |

H.

Klimatförändringarna påverkar allvarligt jordbruket, bland annat har lokal jordbruksverksamhet i de fattigaste länderna drabbats av minskade skördar till följd av vattenbrist.

| I. | Jordbruket ger sysselsättning och uppehälle till mer än 70 procent av arbetskraften i utvecklingsländerna och till mer än 80 procent i många afrikanska länder. Landsbygdsutvecklingspolitiken är följaktligen av central betydelse för att bekämpa fattigdom och svält på ett effektivt sätt. Världsbanken uppskattar att tillväxt inom jordbrukssektorn är dubbelt så effektiv som tillväxt inom andra sektorer när det gäller att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

I.

Jordbruket ger sysselsättning och uppehälle till mer än 70 procent av arbetskraften i utvecklingsländerna och till mer än 80 procent i många afrikanska länder. Landsbygdsutvecklingspolitiken är följaktligen av central betydelse för att bekämpa fattigdom och svält på ett effektivt sätt. Världsbanken uppskattar att tillväxt inom jordbrukssektorn är dubbelt så effektiv som tillväxt inom andra sektorer när det gäller att minska fattigdomen.

| J. | EU tillhandahåller mer än 50 procent av världens utvecklingsbistånd, inberäknat medlemsstaternas bidrag. Detta bekräftas av de nuvarande bidragen från olika gemenskapsinstrument (kring 1,8 miljarder EUR: 1 miljard via den nya snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna och resten via de befintliga instrumenten för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd). |
| --- | --- |

J.

EU tillhandahåller mer än 50 procent av världens utvecklingsbistånd, inberäknat medlemsstaternas bidrag. Detta bekräftas av de nuvarande bidragen från olika gemenskapsinstrument (kring 1,8 miljarder EUR: 1 miljard via den nya snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna och resten via de befintliga instrumenten för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd).

| K. | Andelen avskogad mark och jordbruksresurser som används för att producera djurfoder, kött och biomassa till agrobränslen har ökat, vilket avsevärt bidragit till världsomspännande spekulering i jordbruksvaror. |
| --- | --- |

K.

Andelen avskogad mark och jordbruksresurser som används för att producera djurfoder, kött och biomassa till agrobränslen har ökat, vilket avsevärt bidragit till världsomspännande spekulering i jordbruksvaror.

| 1. | Europaparlamentet framhåller att fler än en miljard människor idag lider av hunger och fattigdom och att detta på ett oacceptabelt sätt ödelägger tillvaron för en sjättedel av världens befolkning. Parlamentet konstaterar att den långvariga underinvesteringen i livsmedelsförsörjning, jordbruk och landsbygdsutveckling har fått konsekvenser som nyligen har förvärrats ytterligare av bland annat livsmedelskriser samt den finansiella och ekonomiska krisen, och att de övergripande insatser som har gjorts hittills inte har lett fram till uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen. Det behövs kollektiva åtgärder för att vända trenden och för att gradvis kunna förverkliga alla människors rätt till mat inom ramen för nationell livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller att fler än en miljard människor idag lider av hunger och fattigdom och att detta på ett oacceptabelt sätt ödelägger tillvaron för en sjättedel av världens befolkning. Parlamentet konstaterar att den långvariga underinvesteringen i livsmedelsförsörjning, jordbruk och landsbygdsutveckling har fått konsekvenser som nyligen har förvärrats ytterligare av bland annat livsmedelskriser samt den finansiella och ekonomiska krisen, och att de övergripande insatser som har gjorts hittills inte har lett fram till uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen. Det behövs kollektiva åtgärder för att vända trenden och för att gradvis kunna förverkliga alla människors rätt till mat inom ramen för nationell livsmedelstrygghet.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att alla människor ska ha tillgång till tillräcklig, säker och näringsrik mat. Parlamentet efterlyser en värld utan hungersnöd och påpekar att man för att bekämpa hungersnöden måste införa genomgripande strategier som omfattar system för hållbara jordbruksmetoder och en hållbar livsmedelsproduktion så att utvecklingsländernas möjligheter att föda sin befolkning förbättras, och uppmanar länderna att genomföra FAO:s frivilliga riktlinjer för att gradvis förverkliga alla människors rätt till mat inom ramen för nationell livsmedelstrygghet. Parlamentet stöder också den praktiska tillämpningen av riktlinjerna utifrån principerna om deltagande, insyn och ansvarighet. Parlamentet välkomnar de åtaganden som i princip gjordes vid toppmötet i Rom, men är besviket över att specifika ekonomiska bidrag inte utlovades och att så få företrädare på hög nivå för G8-gruppen deltog i mötet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att intensifiera sina åtaganden i fråga om att uppnå millenniemål 1 (att halvera världens hunger till år 2015) och anta ett globalt mål om att utrota hungersnöd och undernäring före 2025 eller, om detta inte är möjligt, så fort som möjligt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att alla människor ska ha tillgång till tillräcklig, säker och näringsrik mat. Parlamentet efterlyser en värld utan hungersnöd och påpekar att man för att bekämpa hungersnöden måste införa genomgripande strategier som omfattar system för hållbara jordbruksmetoder och en hållbar livsmedelsproduktion så att utvecklingsländernas möjligheter att föda sin befolkning förbättras, och uppmanar länderna att genomföra FAO:s frivilliga riktlinjer för att gradvis förverkliga alla människors rätt till mat inom ramen för nationell livsmedelstrygghet. Parlamentet stöder också den praktiska tillämpningen av riktlinjerna utifrån principerna om deltagande, insyn och ansvarighet. Parlamentet välkomnar de åtaganden som i princip gjordes vid toppmötet i Rom, men är besviket över att specifika ekonomiska bidrag inte utlovades och att så få företrädare på hög nivå för G8-gruppen deltog i mötet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att intensifiera sina åtaganden i fråga om att uppnå millenniemål 1 (att halvera världens hunger till år 2015) och anta ett globalt mål om att utrota hungersnöd och undernäring före 2025 eller, om detta inte är möjligt, så fort som möjligt.

| 3. | Europaparlamentet betonar den gemensamma jordbrukspolitikens betydelse som ett medel att trygga livsmedelsproduktionen i EU. Parlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken sedan den infördes 1962 har tryggat EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning samtidigt som den bidragit till skydd och förbättring av landsbygdsmiljön och till EU:s livsmedelsproduktionsstandarder, som är de högsta i världen, och understryker att gemenskapsjordbruket även i framtiden måste ta på sig denna roll. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar den gemensamma jordbrukspolitikens betydelse som ett medel att trygga livsmedelsproduktionen i EU. Parlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken sedan den infördes 1962 har tryggat EU-medborgarnas livsmedelsförsörjning samtidigt som den bidragit till skydd och förbättring av landsbygdsmiljön och till EU:s livsmedelsproduktionsstandarder, som är de högsta i världen, och understryker att gemenskapsjordbruket även i framtiden måste ta på sig denna roll.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att priserna på jordbruksråvaror har fluktuerat kraftigt sedan 2007. Från mitten av 2007 till mitten av 2008 steg priserna kraftigt, varpå även konsumentpriserna steg kraftigt. Strax efter denna kraftiga råvaruprisökning sjönk råvarupriserna tvärt till ohållbara nivåer. Parlamentet uttrycker sin fortsatta oro för att livsmedelspriserna igen kan skjuta i höjden efter att den globala ekonomin återhämtat sig, eftersom flera av de strukturella problemen, bland annat bristen på investeringar och stor efterfrågan i vissa regioner, kvarstår. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att priserna på jordbruksråvaror har fluktuerat kraftigt sedan 2007. Från mitten av 2007 till mitten av 2008 steg priserna kraftigt, varpå även konsumentpriserna steg kraftigt. Strax efter denna kraftiga råvaruprisökning sjönk råvarupriserna tvärt till ohållbara nivåer. Parlamentet uttrycker sin fortsatta oro för att livsmedelspriserna igen kan skjuta i höjden efter att den globala ekonomin återhämtat sig, eftersom flera av de strukturella problemen, bland annat bristen på investeringar och stor efterfrågan i vissa regioner, kvarstår.

| 5. | Europaparlamentet noterar med oro de ökade kostnaderna för jordbruksinsatsvaror (höjda priser för gödselmedel, frön m.m.), som har lett till en kostnadsökning som inte har kompenserats på samma sätt för alla jordbrukare (särskilt inom boskapsuppfödningssektorn) och som allvarligt undergrävt alla möjligheter till ökade jordbruksinkomster till följd av högre råvaru- och livsmedelspriser, vilket i sin tur minskar motivationen att i större utsträckning använda sig av hållbara jordbruksmetoder. Parlamentet oroar sig även över att de dramatiska prishöjningarna för insatsvaror kan komma att leda till underutnyttjande och eventuellt minskad produktion, vilket skulle förvärra livsmedelskrisen i Europa och i världen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar med oro de ökade kostnaderna för jordbruksinsatsvaror (höjda priser för gödselmedel, frön m.m.), som har lett till en kostnadsökning som inte har kompenserats på samma sätt för alla jordbrukare (särskilt inom boskapsuppfödningssektorn) och som allvarligt undergrävt alla möjligheter till ökade jordbruksinkomster till följd av högre råvaru- och livsmedelspriser, vilket i sin tur minskar motivationen att i större utsträckning använda sig av hållbara jordbruksmetoder. Parlamentet oroar sig även över att de dramatiska prishöjningarna för insatsvaror kan komma att leda till underutnyttjande och eventuellt minskad produktion, vilket skulle förvärra livsmedelskrisen i Europa och i världen.

| 6. | De senaste årens prisinstabilitet – både då prisnivåerna varit höga och då de varit låga – har gjort det särskilt svårt att trygga livsmedelsförsörjningen, och Europaparlamentet framhåller att om jordbrukarna inte får ut rimliga priser för sina produkter kommer de helt enkelt att lägga ner sin verksamhet. Parlamentet framhåller än en gång att EU:s jordbruk globalt sett står för mellan 17 procent och 30 procent av produktionen av vete, mjölk och nötkött och understryker att bevarandet av lönsamma jordbruksföretag i EU kommer att vara av yttersta vikt för livsmedelsförsörjningen i EU och i världen under de närmaste åren. |
| --- | --- |

6.

De senaste årens prisinstabilitet – både då prisnivåerna varit höga och då de varit låga – har gjort det särskilt svårt att trygga livsmedelsförsörjningen, och Europaparlamentet framhåller att om jordbrukarna inte får ut rimliga priser för sina produkter kommer de helt enkelt att lägga ner sin verksamhet. Parlamentet framhåller än en gång att EU:s jordbruk globalt sett står för mellan 17 procent och 30 procent av produktionen av vete, mjölk och nötkött och understryker att bevarandet av lönsamma jordbruksföretag i EU kommer att vara av yttersta vikt för livsmedelsförsörjningen i EU och i världen under de närmaste åren.

| 7. | Europaparlamentet pekar på de långsiktiga strukturella orsakerna bakom den senaste tidens prishöjningar på jordbruksråvaror, bland annat den konstant ökande globala efterfrågan och de stadigt minskande investeringarna i produktivt jordbruk. Bland dessa faktorer har de stigande energipriserna, i synnerhet oljepriserna, haft avgörande inverkan på världens jordbruksproduktion (på grund av ökade produktions- och distributionskostnader) och på förekomsten av livsmedelskriser i fattiga länder (på grund av högre transportkostnader i dessa länder). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet pekar på de långsiktiga strukturella orsakerna bakom den senaste tidens prishöjningar på jordbruksråvaror, bland annat den konstant ökande globala efterfrågan och de stadigt minskande investeringarna i produktivt jordbruk. Bland dessa faktorer har de stigande energipriserna, i synnerhet oljepriserna, haft avgörande inverkan på världens jordbruksproduktion (på grund av ökade produktions- och distributionskostnader) och på förekomsten av livsmedelskriser i fattiga länder (på grund av högre transportkostnader i dessa länder).

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att försörjningen av en global befolkning som beräknas uppgå till över 9 miljarder år 2050 kommer att kräva att jordbruksproduktionen stiger med 70 procent fram till dess. Parlamentet påpekar att över 860 miljoner människor i världen lider av kronisk hunger, och konstaterar att Världsbanken förutspår att de ökade livsmedelspriserna och de rådande energi- och livsmedelskriserna kommer att driva ytterligare 130–155 miljoner människor in i en djupare fattigdom jämfört med situationen 2008. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att försörjningen av en global befolkning som beräknas uppgå till över 9 miljarder år 2050 kommer att kräva att jordbruksproduktionen stiger med 70 procent fram till dess. Parlamentet påpekar att över 860 miljoner människor i världen lider av kronisk hunger, och konstaterar att Världsbanken förutspår att de ökade livsmedelspriserna och de rådande energi- och livsmedelskriserna kommer att driva ytterligare 130–155 miljoner människor in i en djupare fattigdom jämfört med situationen 2008.

| 9. | Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken bör förbli en hörnsten för EU:s politik för en tryggad livsmedelsförsörjning och att den ytterligare bör anpassas så att den kan hantera problemen vad gäller att trygga livsmedelsförsörjningen på europeisk och internationell nivå. Parlamentet avråder från avveckling av marknadsstödåtgärder och ökade nedskärningar i stödutbetalningarna mot bakgrund av de kraftiga variationerna i råvarupriserna och därmed i jordbruksinkomsterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken bör förbli en hörnsten för EU:s politik för en tryggad livsmedelsförsörjning och att den ytterligare bör anpassas så att den kan hantera problemen vad gäller att trygga livsmedelsförsörjningen på europeisk och internationell nivå. Parlamentet avråder från avveckling av marknadsstödåtgärder och ökade nedskärningar i stödutbetalningarna mot bakgrund av de kraftiga variationerna i råvarupriserna och därmed i jordbruksinkomsterna.

| 10. | Europaparlamentet framhåller vikten av internationellt samarbete och solidaritet och av att avstå från unilaterala åtgärder som strider mot internationell rätt och FN-stadgan och som äventyrar livsmedelsförsörjningen. Parlamentet begär att det ingås välavvägda handelsavtal, eftersom de utgör en viktig åtgärd för att bemöta brister i den globala livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller vikten av internationellt samarbete och solidaritet och av att avstå från unilaterala åtgärder som strider mot internationell rätt och FN-stadgan och som äventyrar livsmedelsförsörjningen. Parlamentet begär att det ingås välavvägda handelsavtal, eftersom de utgör en viktig åtgärd för att bemöta brister i den globala livsmedelsförsörjningen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i de stundande förhandlingarna i Köpenhamn inkludera rättvisa finansiella mekanismer och begrepp för bördefördelning när det gäller klimatanpassningen, och att ägna särskild uppmärksamhet åt stödet för klimatvänliga jordbruksmetoder som ett enhetligt verktyg i kampen mot hungersnöd. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas även att vidta gemensamma åtgärder för att stoppa ytterligare försämringar av markens bördighet och en fortsatt minskning av den biologiska mångfalden, som är viktiga beståndsdelar i livsmedelsproduktionssystemet. Dessutom måste den totala effektiviteten ökas och slöseriet i de globala livsmedelskedjorna minskas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i de stundande förhandlingarna i Köpenhamn inkludera rättvisa finansiella mekanismer och begrepp för bördefördelning när det gäller klimatanpassningen, och att ägna särskild uppmärksamhet åt stödet för klimatvänliga jordbruksmetoder som ett enhetligt verktyg i kampen mot hungersnöd. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas även att vidta gemensamma åtgärder för att stoppa ytterligare försämringar av markens bördighet och en fortsatt minskning av den biologiska mångfalden, som är viktiga beståndsdelar i livsmedelsproduktionssystemet. Dessutom måste den totala effektiviteten ökas och slöseriet i de globala livsmedelskedjorna minskas.

| 12. | Europaparlamentet håller med FAO om att de länder som är nettoimportörer av livsmedel drabbas hårdast av prishöjningarna, och att många av dessa länder hör till världens minst utvecklade. Parlamentet konstaterar än en gång att fattigdom och beroende av livsmedelsimport är de centrala orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning. Parlamentet är medvetet om att endast en liten procentandel av den globala livsmedelsproduktionen, som i allt större utsträckning kommer från ett litet antal exportländer, verkligen saluförs på de internationella marknaderna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet håller med FAO om att de länder som är nettoimportörer av livsmedel drabbas hårdast av prishöjningarna, och att många av dessa länder hör till världens minst utvecklade. Parlamentet konstaterar än en gång att fattigdom och beroende av livsmedelsimport är de centrala orsakerna till osäker livsmedelsförsörjning. Parlamentet är medvetet om att endast en liten procentandel av den globala livsmedelsproduktionen, som i allt större utsträckning kommer från ett litet antal exportländer, verkligen saluförs på de internationella marknaderna.

| 13. | Europaparlamentet oroas över den aktuella internationella finanskrisen som kan leda till att finansieringen till jordbrukarna minskar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur finanskrisen påverkar jordbrukssektorn och att ta upp förslag som kan säkerställa stabilitet inom sektorn, även när det gäller tillgång till lån och kreditgarantier. Parlamentet påpekar att livsmedelskrisen hänger nära samman med den finansiella krisen där likviditetsinjektioner från centralbankerna för att förhindra konkurser kan ha ökat de spekulativa placeringarna i råvaror. Parlamentet uppmanar Internationella valutafonden och forumet för finansiell stabilitet att utvärdera denna ”sidoeffekt” och att beakta den då de föreslår allmänna motåtgärder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet oroas över den aktuella internationella finanskrisen som kan leda till att finansieringen till jordbrukarna minskar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur finanskrisen påverkar jordbrukssektorn och att ta upp förslag som kan säkerställa stabilitet inom sektorn, även när det gäller tillgång till lån och kreditgarantier. Parlamentet påpekar att livsmedelskrisen hänger nära samman med den finansiella krisen där likviditetsinjektioner från centralbankerna för att förhindra konkurser kan ha ökat de spekulativa placeringarna i råvaror. Parlamentet uppmanar Internationella valutafonden och forumet för finansiell stabilitet att utvärdera denna ”sidoeffekt” och att beakta den då de föreslår allmänna motåtgärder.

| 14. | Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken nu och även efter 2013 är en hörnsten i EU:s politik för en tryggad livsmedelsförsörjning och att den bör spela en betydande roll inom utvecklingspolitiken, särskilt vad gäller den yttre politiken för livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att fungerande ekosystem, bördig odlingsmark, stabila vattenresurser och ett mångsidigt jordbruk är en förutsättning för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Förutom att trygga EU:s livsmedelsproduktion kan den gemensamma jordbrukspolitiken enligt parlamentets mening även medverka till att ta itu med det ökade globala behovet av livsmedel, utan att snedvrida marknaden. Parlamentet efterlyser åtgärder för att stabilisera lokala och regionala jordbrukssystem som bygger på hållbara jordbruksmetoder och som tillhandahåller strategiska livsmedelsreserver. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att den gemensamma jordbrukspolitiken nu och även efter 2013 är en hörnsten i EU:s politik för en tryggad livsmedelsförsörjning och att den bör spela en betydande roll inom utvecklingspolitiken, särskilt vad gäller den yttre politiken för livsmedelsförsörjning. Parlamentet anser att fungerande ekosystem, bördig odlingsmark, stabila vattenresurser och ett mångsidigt jordbruk är en förutsättning för en tryggad livsmedelsförsörjning på lång sikt. Förutom att trygga EU:s livsmedelsproduktion kan den gemensamma jordbrukspolitiken enligt parlamentets mening även medverka till att ta itu med det ökade globala behovet av livsmedel, utan att snedvrida marknaden. Parlamentet efterlyser åtgärder för att stabilisera lokala och regionala jordbrukssystem som bygger på hållbara jordbruksmetoder och som tillhandahåller strategiska livsmedelsreserver.

| 15. | Europaparlamentet anser att snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna behövs som ett första steg för att tillfredsställa de omedelbara behoven hos dem som drabbas värst av livsmedelskrisen. Parlamentet anser att kommissionen bör granska hur dessa medel används, för att garantera att de används på ett hållbart sätt där de behövs mest, och att den regelbundet bör översända rapporter till parlamentet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att snabbinsatsmekanismen för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna behövs som ett första steg för att tillfredsställa de omedelbara behoven hos dem som drabbas värst av livsmedelskrisen. Parlamentet anser att kommissionen bör granska hur dessa medel används, för att garantera att de används på ett hållbart sätt där de behövs mest, och att den regelbundet bör översända rapporter till parlamentet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina nuvarande program avsedda att trygga livsmedelsförsörjningen i Europa och i hela världen, och efterlyser ökade medel till det tematiska programmet för tryggad livsmedelsförsörjning (2007–2010), för vilket det för närvarande anslagits en budget på 925 miljoner EUR för hela programplaneringsperioden. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att göra en fullständig konsekvensbedömning av EU:s strategier och program inom jordbrukspolitiken samt inom utvecklings- och handelspolitiken, i syfte att garantera en enhetlig och hållbar strategi i fråga om tryggad global livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina nuvarande program avsedda att trygga livsmedelsförsörjningen i Europa och i hela världen, och efterlyser ökade medel till det tematiska programmet för tryggad livsmedelsförsörjning (2007–2010), för vilket det för närvarande anslagits en budget på 925 miljoner EUR för hela programplaneringsperioden. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att göra en fullständig konsekvensbedömning av EU:s strategier och program inom jordbrukspolitiken samt inom utvecklings- och handelspolitiken, i syfte att garantera en enhetlig och hållbar strategi i fråga om tryggad global livsmedelsförsörjning.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar på nytt att tryggad livsmedelsförsörjning är ett nationellt ansvar och att alla planer för att åtgärda en bristfällig livsmedelsförsörjning måste utarbetas, samordnas, förvaltas och ledas på nationell nivå, och bygga på samråd med alla viktiga aktörer. Tryggad livsmedelsförsörjning bör ha hög prioritet och dess betydelse bör återspeglas i de nationella programmen och budgetarna. Parlamentet understryker att goda styrelseformer bör ingå som en betydelsefull faktor i detta arbete och att korruption på nationell nivå måste åtgärdas. Parlamentet anser att kampen mot hungersnöden måste baseras på livsmedelssuveränitet, dvs. ett lands eller en regions rätt att demokratiskt utforma sin egen jordbruks- och livsmedelspolitik och fastställa sina egna prioriteringar och strategier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar på nytt att tryggad livsmedelsförsörjning är ett nationellt ansvar och att alla planer för att åtgärda en bristfällig livsmedelsförsörjning måste utarbetas, samordnas, förvaltas och ledas på nationell nivå, och bygga på samråd med alla viktiga aktörer. Tryggad livsmedelsförsörjning bör ha hög prioritet och dess betydelse bör återspeglas i de nationella programmen och budgetarna. Parlamentet understryker att goda styrelseformer bör ingå som en betydelsefull faktor i detta arbete och att korruption på nationell nivå måste åtgärdas. Parlamentet anser att kampen mot hungersnöden måste baseras på livsmedelssuveränitet, dvs. ett lands eller en regions rätt att demokratiskt utforma sin egen jordbruks- och livsmedelspolitik och fastställa sina egna prioriteringar och strategier.

| 18. | Europaparlamentet anser att den aktuella forskningen i fråga om hållbara produktionssystem inom jordbruket är av avgörande betydelse och framhäver den roll som offentligt finansierade forskningsprogram, den europeiska teknikplattformen för ekologisk jordbruksforskning och det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling spelar samt efterlyser, om nödvändigt, program för tekniköverföring till utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar regeringarna i FAO:s medlemsstater att följa de rekommendationer som fastställts i den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling spelar, om att ändra vetenskapsorienterade ned-orienterade tekniköverföringskoncept och ersätta dessa med upp-orienterade, inkluderande jordbruksorienterade innovationskoncept. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den aktuella forskningen i fråga om hållbara produktionssystem inom jordbruket är av avgörande betydelse och framhäver den roll som offentligt finansierade forskningsprogram, den europeiska teknikplattformen för ekologisk jordbruksforskning och det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling spelar samt efterlyser, om nödvändigt, program för tekniköverföring till utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar regeringarna i FAO:s medlemsstater att följa de rekommendationer som fastställts i den internationella utvärderingen av den roll som vetenskap i jordbruket och teknik för utveckling spelar, om att ändra vetenskapsorienterade ned-orienterade tekniköverföringskoncept och ersätta dessa med upp-orienterade, inkluderande jordbruksorienterade innovationskoncept.

| 19. | Europaparlamentet anser att ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är småbrukarnas bristfälliga tillgång till lån och mikrokrediter för investeringar i frön, gödselmedel och bevattningsanläggningar. Parlamentet betonar dessutom frågan om lånegarantier som i de flesta fall helt saknas. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att undersöka vilka möjligheter som finns för att ta fram program för att bistå lokala livsmedelsproducenter i utvecklingsländerna med lånegarantier för att främja tillgången till lån och mikrokrediter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att ett allvarligt hinder för ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna är småbrukarnas bristfälliga tillgång till lån och mikrokrediter för investeringar i frön, gödselmedel och bevattningsanläggningar. Parlamentet betonar dessutom frågan om lånegarantier som i de flesta fall helt saknas. Parlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att undersöka vilka möjligheter som finns för att ta fram program för att bistå lokala livsmedelsproducenter i utvecklingsländerna med lånegarantier för att främja tillgången till lån och mikrokrediter.

| 20. | Europaparlamentet har företagit sig att inrätta en högnivåarbetsgrupp för EU:s insatser för att trygga den globala livsmedelsförsörjningen, i syfte att utarbeta gemensamma strategier i fråga om de enligt kommissionen största utmaningarna för ett hållbart jordbruk och fiske samt för en hållbar landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet har företagit sig att inrätta en högnivåarbetsgrupp för EU:s insatser för att trygga den globala livsmedelsförsörjningen, i syfte att utarbeta gemensamma strategier i fråga om de enligt kommissionen största utmaningarna för ett hållbart jordbruk och fiske samt för en hållbar landsbygdsutveckling.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att den globala livsmedelskrisen är ett av de största hoten mot fred och säkerhet i världen. Därför välkomnar parlamentet kommissionens senaste ansträngningar för att undersöka hur man kan gripa sig an frågan om livsmedelstryggheten i världen, och uppmanar medlemsstaterna att stödja sådana initiativ på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att den globala livsmedelskrisen är ett av de största hoten mot fred och säkerhet i världen. Därför välkomnar parlamentet kommissionens senaste ansträngningar för att undersöka hur man kan gripa sig an frågan om livsmedelstryggheten i världen, och uppmanar medlemsstaterna att stödja sådana initiativ på nationell och lokal nivå.

| 22. | Europaparlamentet understryker att utländska investerares uppköp av jordbruksmark, särskilt i Afrika, inte får inverka negativt på den lokala livsmedelsförsörjningen eller medföra en ohållbar markförvaltning. Parlamentet framhåller att det också kan ha positiva konsekvenser att jordarealerna utnyttjas produktivt. Parlamentet uppmanar FAO och medlemsstaterna att verka för gemensamma bestämmelser och lagstiftningsförslag som erkänner invånares rätt att kontrollera jordbruksmark och andra naturresurser som är nödvändiga för deras livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att utländska investerares uppköp av jordbruksmark, särskilt i Afrika, inte får inverka negativt på den lokala livsmedelsförsörjningen eller medföra en ohållbar markförvaltning. Parlamentet framhåller att det också kan ha positiva konsekvenser att jordarealerna utnyttjas produktivt. Parlamentet uppmanar FAO och medlemsstaterna att verka för gemensamma bestämmelser och lagstiftningsförslag som erkänner invånares rätt att kontrollera jordbruksmark och andra naturresurser som är nödvändiga för deras livsmedelsförsörjning.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 263 E, 16.10.2008, s. 621.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0229.

(3)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s. 201.

(4)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 62.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2009)0006.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/74

---

Torsdag 26 november 2009Nicaragua

P7_TA(2009)0103

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om Nicaragua

2010/C 285 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, framför allt resolutionen av den 18 december 2008 om attacker mot människorättsförsvarare, medborgerliga rättigheter och demokrati i Nicaragua (1),

med beaktande av ramavtalet om politisk dialog och samarbete av den 15 december 2003 mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama, å andra sidan, och av ramavtalet om samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Costa Rica, Republiken El Salvador, Republiken Guatemala, Republiken Honduras, Republiken Nicaragua och Republiken Panama (2),

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från juni 2004,

med beaktande av rapporterna från EU:s expertgrupp om valprocessen och kommunalvalet i Nicaragua den 9 november 2008,

med beaktande av uttalandena av kommissionens ledamot Benita Ferrero-Waldner om händelserna i Nicaragua efter kommunalvalen den 9 november 2008,

med beaktande av de pågående förhandlingarna om undertecknandet av ett associeringsavtal mellan Europeiska unionen och länderna i Centralamerika,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det interamerikanska pressförbundet IAPA (Inter American Press Association) har uttryckt oro över ett antal åtgärder och uttalanden från den nicaraguanska regeringens sida, eftersom dessa kväver tryckfriheten i detta land. |
| --- | --- |

A.

Det interamerikanska pressförbundet IAPA (Inter American Press Association) har uttryckt oro över ett antal åtgärder och uttalanden från den nicaraguanska regeringens sida, eftersom dessa kväver tryckfriheten i detta land.

| B. | I Nicaragua tillåter artikel 147 i konstitutionen, som infördes 1995, för närvarande inte att man ställer upp som presidentkandidat för två på varandra följande mandatperioder. President Ortega försöker kringgå denna bestämmelse på ett olagligt sätt, så att han ska kunna ställa upp för en andra mandatperiod i valet 2011. |
| --- | --- |

B.

I Nicaragua tillåter artikel 147 i konstitutionen, som infördes 1995, för närvarande inte att man ställer upp som presidentkandidat för två på varandra följande mandatperioder. President Ortega försöker kringgå denna bestämmelse på ett olagligt sätt, så att han ska kunna ställa upp för en andra mandatperiod i valet 2011.

| C. | Endast den lagstiftande makten har rätt att ta ställning till en reform av konstitutionen, och det nuvarande regeringspartiet, Sandinistiska nationella befrielsefronten (FSLN), har inte den två tredjedels majoritet som krävs. |
| --- | --- |

C.

Endast den lagstiftande makten har rätt att ta ställning till en reform av konstitutionen, och det nuvarande regeringspartiet, Sandinistiska nationella befrielsefronten (FSLN), har inte den två tredjedels majoritet som krävs.

| D. | Den 19 oktober 2009 sammanträdde Nicaraguas högsta domstol nattetid, i frånvaro av tre av de sex domarna, vilka inte hade kallats och som ersattes av tre domare. De församlade personerna förklarade enhälligt artikel 147 i konstitutionen icke tillämplig. |
| --- | --- |

D.

Den 19 oktober 2009 sammanträdde Nicaraguas högsta domstol nattetid, i frånvaro av tre av de sex domarna, vilka inte hade kallats och som ersattes av tre domare. De församlade personerna förklarade enhälligt artikel 147 i konstitutionen icke tillämplig.

| E. | Samtliga oppositionspartier i nationalförsamlingen, liksom många sammanslutningar från civilsamhället, advokater och icke-statliga organisationer, har fördömt denna rättsliga förklaring som olagligt och enats om att samarbeta för att värna demokratin och rättstatsprincipen i Nicaragua. |
| --- | --- |

E.

Samtliga oppositionspartier i nationalförsamlingen, liksom många sammanslutningar från civilsamhället, advokater och icke-statliga organisationer, har fördömt denna rättsliga förklaring som olagligt och enats om att samarbeta för att värna demokratin och rättstatsprincipen i Nicaragua.

| F. | Den rättsliga förklaringen välkomnades omedelbart av medlemsländerna i den latinamerikanska samarbetsorganisationen ALBA (Alianza Bolivariana para los Pueblos de Nuestra América). |
| --- | --- |

F.

Den rättsliga förklaringen välkomnades omedelbart av medlemsländerna i den latinamerikanska samarbetsorganisationen ALBA (Alianza Bolivariana para los Pueblos de Nuestra América).

| G. | Under ett besök i Nicaragua blev en delegation från Liberala internationalen utsatt för hotelser och smädelser, och dess ordförande, Europaparlamentsledamoten Johannes Cornelis van Baalen, hotades rentav med utvisning från Nicaragua och förklarades som icke önskvärd person av de sandinistiska myndigheterna. |
| --- | --- |

G.

Under ett besök i Nicaragua blev en delegation från Liberala internationalen utsatt för hotelser och smädelser, och dess ordförande, Europaparlamentsledamoten Johannes Cornelis van Baalen, hotades rentav med utvisning från Nicaragua och förklarades som icke önskvärd person av de sandinistiska myndigheterna.

| H. | Det har skett en tillbakagång av demokratin i Nicaragua efter det påstådda fusket under de senaste kommunalvalen 2008, och enskilda personer och politiska krafter och organ med koppling till de statliga myndigheterna har deltagit i angrepp och trakasserier mot människorättsorganisationer och deras medlemmar, liksom mot journalister och företrädare för medierna. |
| --- | --- |

H.

Det har skett en tillbakagång av demokratin i Nicaragua efter det påstådda fusket under de senaste kommunalvalen 2008, och enskilda personer och politiska krafter och organ med koppling till de statliga myndigheterna har deltagit i angrepp och trakasserier mot människorättsorganisationer och deras medlemmar, liksom mot journalister och företrädare för medierna.

| I. | Utveckling och befästande av demokratin och rättsstaten samt respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna måste utgöra en integrerad del av EU:s externa politik. |
| --- | --- |

I.

Utveckling och befästande av demokratin och rättsstaten samt respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna måste utgöra en integrerad del av EU:s externa politik.

| J. | När EU och dess partner ingår avtal med tredjeländer som innehåller en människorättsklausul har de ett ansvar att se till att internationella människorättsnormer efterlevs, och sådana klausuler är till sin natur ömsesidiga. |
| --- | --- |

J.

När EU och dess partner ingår avtal med tredjeländer som innehåller en människorättsklausul har de ett ansvar att se till att internationella människorättsnormer efterlevs, och sådana klausuler är till sin natur ömsesidiga.

| K. | EU bör utöva större kontroll över hur de medel som ges till Nicaragua för utvecklingsprojekt används, så att det säkerställs att inga pengar går till sandinisterna. |
| --- | --- |

K.

EU bör utöva större kontroll över hur de medel som ges till Nicaragua för utvecklingsprojekt används, så att det säkerställs att inga pengar går till sandinisterna.

| L. | FN, EU, USA och flera icke-statliga organisationer i Nicaragua har uttryckt oro över bristen på insyn i de nyligen genomförda valen. |
| --- | --- |

L.

FN, EU, USA och flera icke-statliga organisationer i Nicaragua har uttryckt oro över bristen på insyn i de nyligen genomförda valen.

| 1. | Europaparlamentet beklagar de många angreppen och trakasserierna mot människorättsorganisationer och deras medlemmar, liksom mot oberoende journalister, som har förövats av enskilda personer och politiska krafter och organ med koppling till staten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar de många angreppen och trakasserierna mot människorättsorganisationer och deras medlemmar, liksom mot oberoende journalister, som har förövats av enskilda personer och politiska krafter och organ med koppling till staten.

| 2. | Europaparlamentet fördömer de ändringar i konstitutionen som innebär en överträdelse av den konstitutionella ordningen i Nicaragua och att regeringen använder sig av rättsligt tveksamma metoder med regeringsvänliga domare i Högsta domstolen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer de ändringar i konstitutionen som innebär en överträdelse av den konstitutionella ordningen i Nicaragua och att regeringen använder sig av rättsligt tveksamma metoder med regeringsvänliga domare i Högsta domstolen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar president Ortega att respektera Nicaraguas konstitution, som förbjuder presidenter att tjänstgöra två på varandra följande mandatperioder. Parlamentet påpekar att enbart den lagstiftande makten har rätt att ta ställning till en reform av konstitutionen och att domstolarna under inga omständigheter får göra detta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar president Ortega att respektera Nicaraguas konstitution, som förbjuder presidenter att tjänstgöra två på varandra följande mandatperioder. Parlamentet påpekar att enbart den lagstiftande makten har rätt att ta ställning till en reform av konstitutionen och att domstolarna under inga omständigheter får göra detta.

| 4. | Europaparlamentet anser att president Ortegas attityd visar hur lite han förstår och respekterar demokratin och rättsstaten samt grundläggande rättigheter som yttrandefriheten och den politiska friheten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att president Ortegas attityd visar hur lite han förstår och respekterar demokratin och rättsstaten samt grundläggande rättigheter som yttrandefriheten och den politiska friheten.

| 5. | Europaparlamentet stödjer alla dem i Nicaragua som motsätter sig den kränkning av den konstitutionella ordningen som myndigheterna gjort sig skyldiga till och kräver att den konstitutionella ordningen snarast återupprättas och att den ovannämnda rättsliga förklaringen av den 19 oktober 2009 upphävs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet stödjer alla dem i Nicaragua som motsätter sig den kränkning av den konstitutionella ordningen som myndigheterna gjort sig skyldiga till och kräver att den konstitutionella ordningen snarast återupprättas och att den ovannämnda rättsliga förklaringen av den 19 oktober 2009 upphävs.

| 6. | Europaparlamentet fördömer och beklagar alla de hotelser, smädelser och trakasserier som delegationen från Liberala internationalen, under ledning av Europaparlamentets ledamot Johannes Cornelis van Baalen, utsattes för. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med delegationens medlemmar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet fördömer och beklagar alla de hotelser, smädelser och trakasserier som delegationen från Liberala internationalen, under ledning av Europaparlamentets ledamot Johannes Cornelis van Baalen, utsattes för. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med delegationens medlemmar.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt det sätt som kommunalvalen den 9 november 2008 genomfördes på och som kännetecknades av manipulationer från nicaraguanska regeringens sida i syfte att diskvalificera oppositionspartier, åtskilliga oegentligheter vid röstningen, anklagelser om valfusk och en vägran att ta emot oberoende valobservatörer, såväl utländska som lokala. Parlamentet uppmanar kommissionen att skicka ett valobservatörsuppdrag från EU för att övervaka det kommande presidentvalet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar djupt det sätt som kommunalvalen den 9 november 2008 genomfördes på och som kännetecknades av manipulationer från nicaraguanska regeringens sida i syfte att diskvalificera oppositionspartier, åtskilliga oegentligheter vid röstningen, anklagelser om valfusk och en vägran att ta emot oberoende valobservatörer, såväl utländska som lokala. Parlamentet uppmanar kommissionen att skicka ett valobservatörsuppdrag från EU för att övervaka det kommande presidentvalet.

| 8. | Europaparlamentet beklagar djupt att den amerikanska samarbetsorganisationen OAS, som vanligtvis behandlar andra problematiska frågor så effektivt, inte ansåg det nödvändigt att kommentera en så uppenbar kränkning av den konstitutionella ordningen i ett av sina medlemsländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar djupt att den amerikanska samarbetsorganisationen OAS, som vanligtvis behandlar andra problematiska frågor så effektivt, inte ansåg det nödvändigt att kommentera en så uppenbar kränkning av den konstitutionella ordningen i ett av sina medlemsländer.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att Nicaragua under förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och länderna i Centralamerika måste påminnas om det nödvändiga i respekten för rättsstatsprincipen, demokratin och de mänskliga rättigheterna, vilka EU värnar om och främjar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att Nicaragua under förhandlingarna om associeringsavtalet mellan EU och länderna i Centralamerika måste påminnas om det nödvändiga i respekten för rättsstatsprincipen, demokratin och de mänskliga rättigheterna, vilka EU värnar om och främjar.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, generalsekreteraren för den amerikanska samarbetsorganisationen OAS, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika, det centralamerikanska parlamentet, Republiken Nicaraguas regering och parlament samt till Nicaraguas Högsta domstol. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, generalsekreteraren för den amerikanska samarbetsorganisationen OAS, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika, det centralamerikanska parlamentet, Republiken Nicaraguas regering och parlament samt till Nicaraguas Högsta domstol.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0641.

(2)  EGT L 63, 12.3.1999, s. 39.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/76

---

Torsdag 26 november 2009Laos och Vietnam

P7_TA(2009)0104

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om situationen i Laos och Vietnam

2010/C 285 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det femtonde toppmötet för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 23–25 oktober 2009,

med beaktande av att Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter invigdes den 23 oktober 2009,

med beaktande av EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna 2008,

med beaktande av de pågående förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och de samtal om mänskliga rättigheter som EU och Vietnams regering för med varandra två gånger om året,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Laos, framför allt resolutionen av den 15 november 2001 om de godtyckliga arresteringarna och den politiska situationen i Laos (1) och resolutionen av den 1 december 2005 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kambodja, Laos och Vietnam (2),

med beaktande av samarbetsavtalet av den 1 december 1997 mellan Europeiska unionen och Demokratiska folkrepubliken Laos, som baseras på respekt för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter sådana de fastställs i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den vietnamesiska regeringen har vägrat att efterleva många rekommendationer som utfärdades i samband med den allmänna återkommande utvärderingen som FN:s råd för mänskliga rättigheter genomförde mellan maj och september 2009, och som var avsedda att förbättra landets resultat på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Den vietnamesiska regeringen har vägrat att efterleva många rekommendationer som utfärdades i samband med den allmänna återkommande utvärderingen som FN:s råd för mänskliga rättigheter genomförde mellan maj och september 2009, och som var avsedda att förbättra landets resultat på området för mänskliga rättigheter.

| B. | I Vietnam sitter i dagsläget hundratals människor fängslade på grund av sin religiösa eller politiska övertygelse, till exempel montagnard-kristna, en katolsk präst, en mennonitisk pastor, medlemmar av Cao Dai-religionen och Hoa Hao-buddister. |
| --- | --- |

B.

I Vietnam sitter i dagsläget hundratals människor fängslade på grund av sin religiösa eller politiska övertygelse, till exempel montagnard-kristna, en katolsk präst, en mennonitisk pastor, medlemmar av Cao Dai-religionen och Hoa Hao-buddister.

| C. | Den 27 september 2009 attackerades hundratals unga buddistmunkar från Bat Nha-klostret. De blev slagna och deras kloster vandaliserades utan att de statliga myndigheterna eller polisen brydde sig om deras vädjan om hjälp. Andra munkar som sökte skydd i Phuoc Hue-templet trakasserades och blev slagna av polisen. Nu riskerar de att utvisas av regeringen med motivet att de har ockuperat Bat Nha-klostret utan tillstånd och förhandsregistrering. |
| --- | --- |

C.

Den 27 september 2009 attackerades hundratals unga buddistmunkar från Bat Nha-klostret. De blev slagna och deras kloster vandaliserades utan att de statliga myndigheterna eller polisen brydde sig om deras vädjan om hjälp. Andra munkar som sökte skydd i Phuoc Hue-templet trakasserades och blev slagna av polisen. Nu riskerar de att utvisas av regeringen med motivet att de har ockuperat Bat Nha-klostret utan tillstånd och förhandsregistrering.

| D. | Många anser att attacken mot klostret kan kopplas till det tiopunktsförslag om religiösa reformer som Thich Nhat Hanh lade fram för Vietnams president Nguyen Minh Triet 2007. |
| --- | --- |

D.

Många anser att attacken mot klostret kan kopplas till det tiopunktsförslag om religiösa reformer som Thich Nhat Hanh lade fram för Vietnams president Nguyen Minh Triet 2007.

| E. | Regeringen måste tillåta alla religiösa grupper och låta regeringsutnämnda förvaltningskommittéer hålla uppsikt över dem. Många religiösa organisationer som försöker ha kvar sin oberoende ställning gentemot regeringen förbjuds och deras medlemmar förföljs. |
| --- | --- |

E.

Regeringen måste tillåta alla religiösa grupper och låta regeringsutnämnda förvaltningskommittéer hålla uppsikt över dem. Många religiösa organisationer som försöker ha kvar sin oberoende ställning gentemot regeringen förbjuds och deras medlemmar förföljs.

| F. | I stort sett alla de höga ämbetsmännen inom Vietnams enade buddistkyrka är fängslade, med som främsta namn den mest framstående av de vietnamesiska dissidenterna, patriarken Thich Quang Do (81 år gammal) som varit fånge i över 27 år och nu hålls fängslad i sitt kloster Zen Thanh Minh i Ho Chi Minh-staden. |
| --- | --- |

F.

I stort sett alla de höga ämbetsmännen inom Vietnams enade buddistkyrka är fängslade, med som främsta namn den mest framstående av de vietnamesiska dissidenterna, patriarken Thich Quang Do (81 år gammal) som varit fånge i över 27 år och nu hålls fängslad i sitt kloster Zen Thanh Minh i Ho Chi Minh-staden.

| G. | Tran Khai Thanh Thuy, vietnamesisk författare och ledande personlighet inom rörelsen för demokrati i Vietnam, har på nytt arresterats efter att ha avtjänat ett niomånaders fängelsestraff 2007. Hon lider av allvarlig diabetes men Vietnams myndigheter vägrar trots detta att frige henne mot borgen eller låta henne få medicin. |
| --- | --- |

G.

Tran Khai Thanh Thuy, vietnamesisk författare och ledande personlighet inom rörelsen för demokrati i Vietnam, har på nytt arresterats efter att ha avtjänat ett niomånaders fängelsestraff 2007. Hon lider av allvarlig diabetes men Vietnams myndigheter vägrar trots detta att frige henne mot borgen eller låta henne få medicin.

| H. | Flera samvetsfångar, till exempel Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan och Nguyen Binh Thanh, som alla dömts för att ha spridit ”propaganda mot regeringen i Socialistiska republiken Vietnam”, har nekats korrekt läkarvård i fängelset fastän deras hälsotillstånd kräver att de omedelbart läggs in på sjukhus. |
| --- | --- |

H.

Flera samvetsfångar, till exempel Nguyen Van Ly, Le Thi Cong Nhan och Nguyen Binh Thanh, som alla dömts för att ha spridit ”propaganda mot regeringen i Socialistiska republiken Vietnam”, har nekats korrekt läkarvård i fängelset fastän deras hälsotillstånd kräver att de omedelbart läggs in på sjukhus.

| I. | Eftersom det inte finns några egentliga människorättsorganisationer, tar kyrkliga ledare ofta på sig rollen att försvara de mänskliga rättigheterna och kämpa för mer tolerans och demokratiska principer. |
| --- | --- |

I.

Eftersom det inte finns några egentliga människorättsorganisationer, tar kyrkliga ledare ofta på sig rollen att försvara de mänskliga rättigheterna och kämpa för mer tolerans och demokratiska principer.

| J. | Vietnam kommer att vara Aseans ordförandeland 2010 och borde föregå med gott exempel genom att förbättra sin hantering av de mänskliga rättigheterna. Regeringen skulle kunna börja med att släppa de hundratals fredliga regeringskritiska personer, oberoende kyrkliga aktivister, bloggare och demokratiförsvarare som hålls fängslade i strid med internationell rätt, orättfärdigt anklagade för att utgöra en fara för den nationella säkerheten enbart för att de uttryckt sitt fredliga oliktänkande. |
| --- | --- |

J.

Vietnam kommer att vara Aseans ordförandeland 2010 och borde föregå med gott exempel genom att förbättra sin hantering av de mänskliga rättigheterna. Regeringen skulle kunna börja med att släppa de hundratals fredliga regeringskritiska personer, oberoende kyrkliga aktivister, bloggare och demokratiförsvarare som hålls fängslade i strid med internationell rätt, orättfärdigt anklagade för att utgöra en fara för den nationella säkerheten enbart för att de uttryckt sitt fredliga oliktänkande.

| K. | Den 25 september 2009 ratificerade Demokratiska folkrepubliken Laos den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, i vilken t.ex. människors rätt till trosfrihet, föreningsfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, rätt att demonstrera och politiska rättigheter garanteras. |
| --- | --- |

K.

Den 25 september 2009 ratificerade Demokratiska folkrepubliken Laos den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, i vilken t.ex. människors rätt till trosfrihet, föreningsfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, rätt att demonstrera och politiska rättigheter garanteras.

| L. | Nästan en månad efter den tionde årsdagen av ”studentrörelsen”26 oktober 1999 som startades av studenter och lärare i Vientiane, hålls fortfarande de främsta ledarna för rörelsen, Thongpaseuth Keuakoun, Seng-Aloun Phengphanh, Bouavanh Chanmanivong och Kèochay, i hemlig fångenskap, och enligt rapporter har Khamphouvieng Sisa-At avlidit i fängelse under oklara omständigheter. |
| --- | --- |

L.

Nästan en månad efter den tionde årsdagen av ”studentrörelsen”26 oktober 1999 som startades av studenter och lärare i Vientiane, hålls fortfarande de främsta ledarna för rörelsen, Thongpaseuth Keuakoun, Seng-Aloun Phengphanh, Bouavanh Chanmanivong och Kèochay, i hemlig fångenskap, och enligt rapporter har Khamphouvieng Sisa-At avlidit i fängelse under oklara omständigheter.

| M. | Den 2 november 2009 greps över 300 människor av Demokratiska folkrepubliken Laos hemliga polis. Nio av dem, Kingkèo, Somchit, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit och Sourigna, är fortfarande arresterade. De greps när de förberedde en fredlig demonstration i Vientiane för att kräva respekt för de mänskliga rättigheterna och ett flerpartisystem, till minne av den tionde årsdagen av attackerna mot rörelsen. |
| --- | --- |

M.

Den 2 november 2009 greps över 300 människor av Demokratiska folkrepubliken Laos hemliga polis. Nio av dem, Kingkèo, Somchit, Soubinh, Souane, Sinpasong, Khamsone, Nou, Somkhit och Sourigna, är fortfarande arresterade. De greps när de förberedde en fredlig demonstration i Vientiane för att kräva respekt för de mänskliga rättigheterna och ett flerpartisystem, till minne av den tionde årsdagen av attackerna mot rörelsen.

| N. | Laos fortsätter att förfölja hmongfolket, på grund av ett hmonguppror under 1960-talet. Under förevändning att de bor i områden i Laos som misstänks vara upprorshärdar utsätts hmong för arresteringar, tortyr, sexuella övergrepp och utomrättsliga avrättningar. |
| --- | --- |

N.

Laos fortsätter att förfölja hmongfolket, på grund av ett hmonguppror under 1960-talet. Under förevändning att de bor i områden i Laos som misstänks vara upprorshärdar utsätts hmong för arresteringar, tortyr, sexuella övergrepp och utomrättsliga avrättningar.

| O. | 5 000 personer tillhörande hmongfolket kvarhålls för närvarande i Huay Nam Khao lägret i Thailand. De deporteras till följd av ett avtal mellan Thailands och Laos regeringar. 158 andra personer, inklusive 85 barn, har hållits i fångenskap under omänskliga förhållanden i över tre år i Nong Khai. |
| --- | --- |

O.

5 000 personer tillhörande hmongfolket kvarhålls för närvarande i Huay Nam Khao lägret i Thailand. De deporteras till följd av ett avtal mellan Thailands och Laos regeringar. 158 andra personer, inklusive 85 barn, har hållits i fångenskap under omänskliga förhållanden i över tre år i Nong Khai.

| P. | Den allmänna politiska situationen i Laos är oroande. Landet har styrts av ett enda parti sedan 1975 och dess befolkning fortsätter att vara fråntagen sina grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

P.

Den allmänna politiska situationen i Laos är oroande. Landet har styrts av ett enda parti sedan 1975 och dess befolkning fortsätter att vara fråntagen sina grundläggande mänskliga rättigheter.

Vietnam

| 1. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att upphöra med alla former av förtryck mot dem som utövar sin yttrandefrihet, tros- och religionsfrihet samt föreningsfrihet, i enlighet med internationella människorättsnormer och den vietnamesiska konstitutionen. Den vietnamesiska regeringen uppmanas att uppfylla sina internationella åtaganden, vilket innebär ett erkännande av alla religiösa samfund, fritt religionsutövande och återgivande av tillgångar som staten godtyckligt tagit från Vietnams enade buddistkyrka, katolska kyrkan och andra religiösa samfund. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att upphöra med alla former av förtryck mot dem som utövar sin yttrandefrihet, tros- och religionsfrihet samt föreningsfrihet, i enlighet med internationella människorättsnormer och den vietnamesiska konstitutionen. Den vietnamesiska regeringen uppmanas att uppfylla sina internationella åtaganden, vilket innebär ett erkännande av alla religiösa samfund, fritt religionsutövande och återgivande av tillgångar som staten godtyckligt tagit från Vietnams enade buddistkyrka, katolska kyrkan och andra religiösa samfund.

| 2. | Mer än 150 munkar och nunnor rapporteras ha fördrivits ur sina kloster med våld. Europaparlamentet fördömer detta, liksom det faktum att den allt mer spända situationen till följd av åtgärderna mot de fredliga buddisterna klart strider mot åtaganden att uppfylla internationellt godtagna normer i fråga om religionsfrihet, särskilt när det gäller människor som försöker utöva sina rättigheter, som regeringen i Socialistiska republiken Vietnam har förbundit sig att uppfylla i egenskap av medlem i FN:s säkerhetsråd och som blivande ordförandeland i Asean. |
| --- | --- |

2.

Mer än 150 munkar och nunnor rapporteras ha fördrivits ur sina kloster med våld. Europaparlamentet fördömer detta, liksom det faktum att den allt mer spända situationen till följd av åtgärderna mot de fredliga buddisterna klart strider mot åtaganden att uppfylla internationellt godtagna normer i fråga om religionsfrihet, särskilt när det gäller människor som försöker utöva sina rättigheter, som regeringen i Socialistiska republiken Vietnam har förbundit sig att uppfylla i egenskap av medlem i FN:s säkerhetsråd och som blivande ordförandeland i Asean.

| 3. | Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att inom ramen för de pågående förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet med Vietnam inkludera en bindande och otvetydig klausul om mänskliga rättigheter och demokrati, tillsammans med en mekanism som möjliggör dess tillämpning, för att få ett slut på de systematiska kränkningarna av demokratiska och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ber rådet och kommissionen att inom ramen för de pågående förhandlingarna om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet med Vietnam inkludera en bindande och otvetydig klausul om mänskliga rättigheter och demokrati, tillsammans med en mekanism som möjliggör dess tillämpning, för att få ett slut på de systematiska kränkningarna av demokratiska och mänskliga rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet begär att all förföljelse och alla trakasserier ska upphöra, och att nunnor och munkar ska tillåtas att utöva buddism i enlighet med traditionerna inom den buddistiska Thich Nhat Hanh-gemenskapen i Bat Nha och på andra platser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att all förföljelse och alla trakasserier ska upphöra, och att nunnor och munkar ska tillåtas att utöva buddism i enlighet med traditionerna inom den buddistiska Thich Nhat Hanh-gemenskapen i Bat Nha och på andra platser.

| 5. | Europaparlamentet kräver Thich Quang Dos ovillkorliga frigivning och återupprättande av Vietnams enade buddistkyrka och dess dignitärer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet kräver Thich Quang Dos ovillkorliga frigivning och återupprättande av Vietnams enade buddistkyrka och dess dignitärer.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att inrätta en oberoende nationell människorättskommission som ska samla in och utreda alla anklagelser om tortyr och andra former av maktmissbruk av tjänstemän, inklusive anställda inom säkerhetspolisen, och att inleda förfaranden för att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att inrätta en oberoende nationell människorättskommission som ska samla in och utreda alla anklagelser om tortyr och andra former av maktmissbruk av tjänstemän, inklusive anställda inom säkerhetspolisen, och att inleda förfaranden för att avskaffa dödsstraffet.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Vietnams regering, med tanke på landets roll som medlem i FN:s säkerhetsråd, att utfärda stående inbjudningar till FN:s särskilda rapportörer, särskilt till dem som arbetar med yttrandefrihet, religionsfrihet, tortyr, människorättsaktivister och våld mot kvinnor och till FN:s arbetsgrupp för godtyckliga frihetsberövanden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Vietnams regering, med tanke på landets roll som medlem i FN:s säkerhetsråd, att utfärda stående inbjudningar till FN:s särskilda rapportörer, särskilt till dem som arbetar med yttrandefrihet, religionsfrihet, tortyr, människorättsaktivister och våld mot kvinnor och till FN:s arbetsgrupp för godtyckliga frihetsberövanden.

Laos

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att Laos regering har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och uppmanar de laotiska myndigheterna att fullständigt respektera innehållet i konventionen, att utan dröjsmål harmonisera Laos lagstiftning med konventionens bestämmelser och att tillämpa bestämmelserna enligt internationella normer, särskilt när det gäller yttrande-, förenings- och trosfrihet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att Laos regering har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och uppmanar de laotiska myndigheterna att fullständigt respektera innehållet i konventionen, att utan dröjsmål harmonisera Laos lagstiftning med konventionens bestämmelser och att tillämpa bestämmelserna enligt internationella normer, särskilt när det gäller yttrande-, förenings- och trosfrihet.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att ledarna för studentrörelsen ”26 oktober 1999” och alla samvetsfångar som sitter fängslade i Laos ska släppas fria, och parlamentet ger sin EU-delegation i Vientiane ansvaret att följa upp ärendet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att ledarna för studentrörelsen ”26 oktober 1999” och alla samvetsfångar som sitter fängslade i Laos ska släppas fria, och parlamentet ger sin EU-delegation i Vientiane ansvaret att följa upp ärendet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Laos myndigheter att ovillkorligen släppa alla de människor som arresterades under försöket till fredlig demonstration den 2 november 2009. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Laos myndigheter att ovillkorligen släppa alla de människor som arresterades under försöket till fredlig demonstration den 2 november 2009.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att omedelbart sätta stopp för frihetsberövandet av de 158 hmong lao-flyktingarna och låta dem skapa nya hem i Thailand, USA, Kanada, Nederländerna eller Australien, eftersom alla dessa länder redan gått med på att ta emot dem. Parlamentet uppmanar även Thailands regering att garantera att alla hmong lao i Huay Nam Khao-lägret får möjlighet att bli undersökta och få sitt hälsotillstånd fastställt om de vill lämna in en asylansökan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de thailändska myndigheterna att omedelbart sätta stopp för frihetsberövandet av de 158 hmong lao-flyktingarna och låta dem skapa nya hem i Thailand, USA, Kanada, Nederländerna eller Australien, eftersom alla dessa länder redan gått med på att ta emot dem. Parlamentet uppmanar även Thailands regering att garantera att alla hmong lao i Huay Nam Khao-lägret får möjlighet att bli undersökta och få sitt hälsotillstånd fastställt om de vill lämna in en asylansökan.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka situationen för hmong lao-gruppen och regeringens program för etniska minoriteter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka situationen för hmong lao-gruppen och regeringens program för etniska minoriteter.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till Laos myndigheter att utforma och så snabbt som möjligt genomföra alla de reformer som krävs för att införa demokrati i landet, garantera den politiska oppositionens rätt att yttra sig inom fredliga ramar och att se till att internationellt övervakade flerpartival kan genomföras snart, så att landet kan nå nationell försoning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till Laos myndigheter att utforma och så snabbt som möjligt genomföra alla de reformer som krävs för att införa demokrati i landet, garantera den politiska oppositionens rätt att yttra sig inom fredliga ramar och att se till att internationellt övervakade flerpartival kan genomföras snart, så att landet kan nå nationell försoning.

Allmänt

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att omedelbart och ovillkorligen frisläppa alla människorättsaktivister, politiska fångar och samvetsfångar, eftersom deras frihetsberövande utgör en kränkning av mänskliga rättigheter. Parlamentet begär också att myndigheterna ska garantera dessa personers fysiska och psykiska välbefinnande i alla sammanhang, och erbjuda dem som så behöver tillgång till god och oberoende professionell hälsovård. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att omedelbart och ovillkorligen frisläppa alla människorättsaktivister, politiska fångar och samvetsfångar, eftersom deras frihetsberövande utgör en kränkning av mänskliga rättigheter. Parlamentet begär också att myndigheterna ska garantera dessa personers fysiska och psykiska välbefinnande i alla sammanhang, och erbjuda dem som så behöver tillgång till god och oberoende professionell hälsovård.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att genomföra en noggrann utvärdering av hur politiken för demokrati och mänskliga rättigheter tillämpats i Laos och Vietnam sedan partnerskaps- och samarbetsavtalen undertecknades, och att rapportera till parlamentet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att genomföra en noggrann utvärdering av hur politiken för demokrati och mänskliga rättigheter tillämpats i Laos och Vietnam sedan partnerskaps- och samarbetsavtalen undertecknades, och att rapportera till parlamentet.

*

* *

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Laos och Vietnams regeringar och parlament, Aseans sekretariat, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Laos och Vietnams regeringar och parlament, Aseans sekretariat, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s generalsekreterare.

---

(1)  EUT C 140 E, 13.6.2002, s. 577.

(2)  EUT C 285 E, 22.11.2006, s. 129.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/80 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/80

---

Torsdag 26 november 2009KINA: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff

P7_TA(2009)0105

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff

2010/C 285 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om ett allmänt moratorium för dödsstraff av den 1 februari 2007 (1) och den 27 september 2007 (2),

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner av den 18 december 2007 (A/RES/62/149) och av den 18 december 2008 (A/RES/63/168) om tillämpningen av dödsstraff,

med beaktande av ordförandeskapets uttalanden på Europeiska unionens vägnar av den 29 oktober 2009 om avrättningen av de två tibetanerna Lobsang Gyaltsen och Loyak, samt av den 12 november 2009 om avrättningen av nio personer tillhörande uigurfolket efter upploppen den 5–7 juli 2009 i Urumqi i den autonoma Xinjiang-Uigur-regionen,

med beaktande av artiklarna 35, 36 och 37 i Folkrepubliken Kinas författning, vilka garanterar alla medborgare yttrandefrihet och religionsfrihet och enligt vilka den personliga friheten är ”oantastlig”,

med beaktande sina tidigare resolutioner om Kina, i synnerhet den av den 13 december 2007 om toppmötet EU/Kina och om EU-Kina-dialogen om mänskliga rättigheter (3),

med beaktande av EU-Kina-seminariet den 18–19 november 2009 och den 28:e rundan i EU-Kina-dialogen om mänskliga rättigheter den 20 november 2009 i Beijing,

med beaktande av den 27:e rundan den 14 maj 2009 i EU-Kina-dialogen om mänskliga rättigheter, som hölls i Prag i Tjeckien,

med beaktande av det 12:e toppmötet mellan EU och Kina den 30 november 2009 i Nanjing,

med beaktande av artikel 122.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU bygger på anslutning till värderingar som frihet, demokrati samt respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Respekten för dessa oförytterliga rättigheter är enligt EU en nödvändig förutsättning för fredlig existens i samhället. |
| --- | --- |

A.

EU bygger på anslutning till värderingar som frihet, demokrati samt respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Respekten för dessa oförytterliga rättigheter är enligt EU en nödvändig förutsättning för fredlig existens i samhället.

| B. | Det nya strategiska partnerskap mellan EU och Kina som håller på att förhandlas fram är av stor vikt för de framtida förbindelserna mellan de båda parterna. Ett verkligt partnerskap måste bygga på gemensamma och delade värderingar. |
| --- | --- |

B.

Det nya strategiska partnerskap mellan EU och Kina som håller på att förhandlas fram är av stor vikt för de framtida förbindelserna mellan de båda parterna. Ett verkligt partnerskap måste bygga på gemensamma och delade värderingar.

| C. | Den 8 maj 2009 krävde EU en omvandling av de dödsdomar som utfärdats till ett flertal tibetaner av folktribunalen i Lhasa till följd av upploppen i Lhasa i mars 2008. |
| --- | --- |

C.

Den 8 maj 2009 krävde EU en omvandling av de dödsdomar som utfärdats till ett flertal tibetaner av folktribunalen i Lhasa till följd av upploppen i Lhasa i mars 2008.

| D. | De första dagarna i juli 2009 utbröt de värsta etniska upploppen på flera årtionden i den autonoma regionen Xinjiang Uigur, när uiguriska demonstranter intog gatorna och gick till våldsamma angrepp mot han-kineser i Urumqi i protest mot att uiguriska arbetare attackerats vid en fabrik i södra Kina i juni. Enligt officiella uppgifter dödades 197 människor och över 1 600 sårades. |
| --- | --- |

D.

De första dagarna i juli 2009 utbröt de värsta etniska upploppen på flera årtionden i den autonoma regionen Xinjiang Uigur, när uiguriska demonstranter intog gatorna och gick till våldsamma angrepp mot han-kineser i Urumqi i protest mot att uiguriska arbetare attackerats vid en fabrik i södra Kina i juni. Enligt officiella uppgifter dödades 197 människor och över 1 600 sårades.

| E. | För att de två största etniska minoriteterna i Kina, tibetaner och uigurer, ska kunna leva fredligt sida vid sida med den stora majoriteten han-kineser är det nödvändigt att inleda en uppriktig och fortlöpande dialog präglad av ömsesidig respekt. |
| --- | --- |

E.

För att de två största etniska minoriteterna i Kina, tibetaner och uigurer, ska kunna leva fredligt sida vid sida med den stora majoriteten han-kineser är det nödvändigt att inleda en uppriktig och fortlöpande dialog präglad av ömsesidig respekt.

| F. | Bland uigurfolket, som till största delen är muslimer och som har språkliga och kulturella band med Centralasien och utgör närmare hälften av Xinjiangs 20 miljoner invånare, finns en växande känsla av missnöje och förbittring gentemot de huvudsakligen han-kinesiska myndigheterna, som anklagas för att noga övervaka och undertrycka religiös verksamhet, samtidigt som uigurerna i regionen diskrimineras på arbetsmarknaden och utsätts för marginalisering. Människorättsorganisationer har förgäves vädjat till världssamfundet om att sända en oberoende utredningsgrupp till platsen för upploppen. |
| --- | --- |

F.

Bland uigurfolket, som till största delen är muslimer och som har språkliga och kulturella band med Centralasien och utgör närmare hälften av Xinjiangs 20 miljoner invånare, finns en växande känsla av missnöje och förbittring gentemot de huvudsakligen han-kinesiska myndigheterna, som anklagas för att noga övervaka och undertrycka religiös verksamhet, samtidigt som uigurerna i regionen diskrimineras på arbetsmarknaden och utsätts för marginalisering. Människorättsorganisationer har förgäves vädjat till världssamfundet om att sända en oberoende utredningsgrupp till platsen för upploppen.

| G. | Kina har uttryckt en önskan om harmoniska etniska förbindelser i den autonoma Xinjiang Uigur-regionen. |
| --- | --- |

G.

Kina har uttryckt en önskan om harmoniska etniska förbindelser i den autonoma Xinjiang Uigur-regionen.

| H. | Legitimiteten i domarna mot de tibetaner som anklagats för brott i samband med upploppen i mars 2008 har ifrågasatts i en rapport från Human Rights Watch, enligt vilken en del rättegångar genomfördes i hemlighet utan att rättegångsdag meddelades. Tibetanerna nekades tillgång till ordentligt försvar med advokater som de själva valt ut. |
| --- | --- |

H.

Legitimiteten i domarna mot de tibetaner som anklagats för brott i samband med upploppen i mars 2008 har ifrågasatts i en rapport från Human Rights Watch, enligt vilken en del rättegångar genomfördes i hemlighet utan att rättegångsdag meddelades. Tibetanerna nekades tillgång till ordentligt försvar med advokater som de själva valt ut.

| I. | Religionsutövande i Kina omfattas av restriktioner och kontrolleras noga av staten. |
| --- | --- |

I.

Religionsutövande i Kina omfattas av restriktioner och kontrolleras noga av staten.

| J. | Dödsstraff tillämpas på 68 typer av brott i Kina, även icke-våldsbrott, exempelvis skattefusk och narkotikabrott. |
| --- | --- |

J.

Dödsstraff tillämpas på 68 typer av brott i Kina, även icke-våldsbrott, exempelvis skattefusk och narkotikabrott.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt långvariga ställningstagande mot dödsstraff i alla fall och under alla omständigheter.Parlamentet erinrar om EU:s kraftfulla åtagande att arbeta för ett avskaffande av dödsstraffet överallt och poängterar än en gång att ett avskaffande av dödsstraffet bidrar till att främja människovärdet och en successiv utveckling av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sitt långvariga ställningstagande mot dödsstraff i alla fall och under alla omständigheter.Parlamentet erinrar om EU:s kraftfulla åtagande att arbeta för ett avskaffande av dödsstraffet överallt och poängterar än en gång att ett avskaffande av dödsstraffet bidrar till att främja människovärdet och en successiv utveckling av de mänskliga rättigheterna.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för Högsta folkdomstolens positiva åtgärd från januari 2007 att se över dödsstraffet men beklagar att detta inte på något märkbart sätt har minskat antalet avrättningar i Kina. Parlamentet oroas av att Kina alltjämt verkställer flest dödstraff i världen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för Högsta folkdomstolens positiva åtgärd från januari 2007 att se över dödsstraffet men beklagar att detta inte på något märkbart sätt har minskat antalet avrättningar i Kina. Parlamentet oroas av att Kina alltjämt verkställer flest dödstraff i världen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar därför den kinesiska regeringen att omedelbart och villkorslöst införa ett moratorium för dödsstraff, något som skulle vara ett viktigt steg på vägen mot ett fullständigt avskaffande. Parlamentet fördömer med kraft avrättningen av de två tibetanerna Lobsang Gyaltsen och Loyak och av de nio uigurerna efter händelserna i Lhasa i mars 2008 och i Urumqi den 5-7 juli 2009. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att häva alla andra dödsdomar som utfärdats av de två folkdomstolarna i Lhasa och Urumqi och att omvandla domarna till fängelsestraff för gärningsmännen bakom bevisade våldsbrott. Vidare fördömer parlamentet de med två års uppskov utfärdade dödsdomarna mot Tenzin Phuntsok och Kangtsuk efter marsprotesterna och det livslånga fängelsestraffet för Dawa Sangpo, och uttrycker sin oro över huruvida dessa personer fick en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar därför den kinesiska regeringen att omedelbart och villkorslöst införa ett moratorium för dödsstraff, något som skulle vara ett viktigt steg på vägen mot ett fullständigt avskaffande. Parlamentet fördömer med kraft avrättningen av de två tibetanerna Lobsang Gyaltsen och Loyak och av de nio uigurerna efter händelserna i Lhasa i mars 2008 och i Urumqi den 5-7 juli 2009. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att häva alla andra dödsdomar som utfärdats av de två folkdomstolarna i Lhasa och Urumqi och att omvandla domarna till fängelsestraff för gärningsmännen bakom bevisade våldsbrott. Vidare fördömer parlamentet de med två års uppskov utfärdade dödsdomarna mot Tenzin Phuntsok och Kangtsuk efter marsprotesterna och det livslånga fängelsestraffet för Dawa Sangpo, och uttrycker sin oro över huruvida dessa personer fick en rättvis rättegång.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar än en gång Kina att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet kritiserar den ofta diskriminerande behandlingen av etniska och religiösa minoriteter i Kina. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar än en gång Kina att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet kritiserar den ofta diskriminerande behandlingen av etniska och religiösa minoriteter i Kina.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att den kinesiska regeringen i april 2009 publicerade sin första nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (2009–2010), vars främsta syfte är att skydda de medborgerliga rättigheterna i varje led av det brottsbekämpande och juridiska arbetet, avskaffa godtyckligt frihetsberövande, förbjuda bruket att tvinga fram erkännanden genom tortyr samt garantera rättvisa och öppna rättegångar. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att offentliggöra antalet verkställda avrättningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller att den kinesiska regeringen i april 2009 publicerade sin första nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (2009–2010), vars främsta syfte är att skydda de medborgerliga rättigheterna i varje led av det brottsbekämpande och juridiska arbetet, avskaffa godtyckligt frihetsberövande, förbjuda bruket att tvinga fram erkännanden genom tortyr samt garantera rättvisa och öppna rättegångar. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att offentliggöra antalet verkställda avrättningar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att göra allt för att utveckla en verklig dialog mellan han- och uigurbefolkningarna och att införa en mer inkluderande och heltäckande ekonomisk politik i Xinjiang som syftar till att stärka lokalt ägande och skydda uigurfolkets kulturella identitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att göra allt för att utveckla en verklig dialog mellan han- och uigurbefolkningarna och att införa en mer inkluderande och heltäckande ekonomisk politik i Xinjiang som syftar till att stärka lokalt ägande och skydda uigurfolkets kulturella identitet.

| 7. | Europaparlamentet understryker att Kinas facit på människorättsområdet alltjämt ger anledning till stor oro. Parlamentet kräver en rigorös uppföljning mellan alla rundor i EU-Kina-dialogen om mäskliga rättigheter för att säkerställa tillämpningen av rekommendationerna från tidigare dialoger, som båda parter kommit överens om, och från de rättsliga seminarier om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Kina som föregick dialogrundorna med representanter från bland annat den akademiska världen och det civila samhället.Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att föra upp frågorna om ett avskaffande av dödsstraffet och om respekt för de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter på dagordningen för det 12:e toppmötet mellan EU och Kina den 30 november 2009, samt att även i det nya partnerskaps- och samarbetsavtal som håller på att förhandlas fram försöka få med en klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att Kinas facit på människorättsområdet alltjämt ger anledning till stor oro. Parlamentet kräver en rigorös uppföljning mellan alla rundor i EU-Kina-dialogen om mäskliga rättigheter för att säkerställa tillämpningen av rekommendationerna från tidigare dialoger, som båda parter kommit överens om, och från de rättsliga seminarier om de mänskliga rättigheterna mellan EU och Kina som föregick dialogrundorna med representanter från bland annat den akademiska världen och det civila samhället.Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att föra upp frågorna om ett avskaffande av dödsstraffet och om respekt för de etniska och religiösa minoriteternas rättigheter på dagordningen för det 12:e toppmötet mellan EU och Kina den 30 november 2009, samt att även i det nya partnerskaps- och samarbetsavtal som håller på att förhandlas fram försöka få med en klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att omedelbart upphöra med de hårdföra metoder genom vilka de undertrycker alla människors rättigheter i den autonoma Xinjiang Uigur-regionen och samtidigt ignorerar orsakerna till oroligheterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att omedelbart upphöra med de hårdföra metoder genom vilka de undertrycker alla människors rättigheter i den autonoma Xinjiang Uigur-regionen och samtidigt ignorerar orsakerna till oroligheterna.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser ett återupptagande av en uppriktig och resultatorienterad dialog mellan den kinesiska regeringen och Dalai Lamas representanter, som bör baseras på överenskommelsen om verklig autonomi för det tibetanska folket och leda fram till en positiv, genomgripande och meningsfull förändring i Tibet som är förenlig med principerna i Kinas författning och lagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser ett återupptagande av en uppriktig och resultatorienterad dialog mellan den kinesiska regeringen och Dalai Lamas representanter, som bör baseras på överenskommelsen om verklig autonomi för det tibetanska folket och leda fram till en positiv, genomgripande och meningsfull förändring i Tibet som är förenlig med principerna i Kinas författning och lagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin solidaritet med alla offer för händelserna i Urumqi i Xinjiang Uigur-regionen i juli 2009. Parlamentet respekterar de statliga institutionernas plikt att upprätthålla allmän ordning men är samtidigt oroat över rapporterna om övervåld mot etniska uigurer och över att många av dessa frihetsberövats. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar sin solidaritet med alla offer för händelserna i Urumqi i Xinjiang Uigur-regionen i juli 2009. Parlamentet respekterar de statliga institutionernas plikt att upprätthålla allmän ordning men är samtidigt oroat över rapporterna om övervåld mot etniska uigurer och över att många av dessa frihetsberövats.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att se till att de som frihetsberövades i samband med dessa händelser garanteras mänsklig behandling i häktet och rättvisa rättegångar i enlighet med folkrätten, exempelvis tillgång till advokat efter eget val, presumtion för oskuld samt proportionerliga straff för dem som befinns skyldiga. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att se till att de som frihetsberövades i samband med dessa händelser garanteras mänsklig behandling i häktet och rättvisa rättegångar i enlighet med folkrätten, exempelvis tillgång till advokat efter eget val, presumtion för oskuld samt proportionerliga straff för dem som befinns skyldiga.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Europarådet, FN:s människorättsråd samt Folkrepubliken Kinas regering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Europarådet, FN:s människorättsråd samt Folkrepubliken Kinas regering.

---

(1)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s.91.

(2)  EUT C 219 E, 28.8.2008, s. 306.

(3)  EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 489.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag 24 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/84 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/84

---

Tisdag 24 november 2009Begäran om fastställelse av Tobias Pflügers immunitet och privilegier

P7_TA(2009)0082

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2009 om begäran om fastställelse av Tobias Pflügers immunitet och privilegier (2009/2055(IMM))

2010/C 285 E/15

Europaparlamentet fattar detta beslut,

med beaktande av Tobias Pflügers begäran om fastställelse av hans immunitet, tillkännagiven i kammaren den 5 maj 2009,

med beaktande av artikel 10 i protokollet av den 8 april 1965 om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

med beaktande av artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag,

med beaktande av sitt beslut av den 16 maj 2006 om begäran om upphävande av immuniteten för Tobias Pflüger (2),

med beaktande av artiklarna 6.3 och 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0054/2009), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har redan upphävt Tobias Pflügers immunitet genom sitt beslut av den 16 maj 2006, ett beslut som grundade sig på samma händelser. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har redan upphävt Tobias Pflügers immunitet genom sitt beslut av den 16 maj 2006, ett beslut som grundade sig på samma händelser.

| B. | Behandlingen har visat att parlamentets befogenheter inte äventyras av vare sig domen av den 2 mars 2009 mot Tobias Pflüger eller den allmänna åklagarens begäran av den 15 april 2009 om att höja det bötesbelopp som han dömts att betala. |
| --- | --- |

B.

Behandlingen har visat att parlamentets befogenheter inte äventyras av vare sig domen av den 2 mars 2009 mot Tobias Pflüger eller den allmänna åklagarens begäran av den 15 april 2009 om att höja det bötesbelopp som han dömts att betala.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inte fastställa Tobias Pflügers immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att inte fastställa Tobias Pflügers immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Förbundsrepubliken Tyskland. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till den behöriga myndigheten i Förbundsrepubliken Tyskland.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203, och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703.

(2)  EUT C 297 E, 7.12.2006, p. 74.

---

Onsdag 25 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/86 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/86

---

Onsdag 25 november 2009Anpassning av Europaparlamentets arbetsordning till Lissabonfördraget

P7_TA(2009)0088

Europaparlamentets beslut av den 25 november 2009 om anpassning av Europaparlamentets arbetsordning till Lissabonfördraget (2009/2062(REG))

2010/C 285 E/16

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av artiklarna 211 och 212 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor i vilket de ändringsförslag, som föreslagits i budgetutskottets yttrande från den 31 mars 2009 har tagits med (A7-0043/2009).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ändringarna träder i kraft den 1 december 2009. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ändringarna träder i kraft den 1 december 2009.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 3 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 11 – punkt 3a (ny) |
| | 3a.
     
  Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar i avvaktan på ikraftträdande av den ordning. (1)som innebär att ett antal ytterligare platser i parlamentet tilldelas vissa medlemsstater till och med utgången av parlamentets sjunde valperiod. De berörda medlemsstaterna ska uppmanas utse observatörer i enlighet med sin nationella lagstiftning. |
| Ändring 6 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 36 |
| Prövning av respekten
  för de grundläggande rättigheterna
  , subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och rättsstatsprincipen samt av de ekonomiska konsekvenserna | Respekt för Europeiska unionens stadga om

  de grundläggande rättigheterna |
| Vid prövning av ett förslag till rättsakt ska parlamentet ta särskild hänsyn till huruvida förslaget respekterar de grundläggande rättigheterna och framför allt att rättsakten står i överensstämmelse med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt rättsstatsprincipen. Har ett förslag ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa huruvida tillräckliga finansiella medel har föreslagits
  . | 1.
     Parlamentet
  ska i all sin verksamhet till fullo respektera
  de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| | Parlamentet ska även till fullo respektera rättigheterna och principerna i artiklarna 2, 6.2 och 6.3 i fördraget om Europeiska unionen. |
| | 2.
     
  Anser det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter att ett förslag till rättsakt eller delar av det strider mot rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska ärendet på deras begäran hänvisas till det utskott som är ansvarigt för frågor som rör tolkningen av stadgan. Yttrandet från det utskottet ska som bilaga bifogas betänkandet från det utskott som är ansvarigt för ärendet. |
| Ändring 7 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 38 – punkt –1 (ny) |
| | –1.
     
  Har ett förslag till rättsakt ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa huruvida tillräckliga finansiella medel har föreslagits. |
| Ändring 8 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 38a (ny) |
| | Artikel 38a


  Prövning av respekten för subsidiaritetsprincipen



  1.
     
  Vid prövning av ett förslag till rättsakt ska parlamentet särskilt kontrollera att förslaget till rättsakt respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.




  2.
     
  Det utskott som är ansvarigt för respekten för subsidiaritetsprincipen får besluta att utarbeta rekommendationer till det ansvariga utskottet avseende förslag till rättsakter.




  3.
     
  Om ett nationellt parlament lämnar ett motiverat yttrande till talmannen i enlighet med artikel 3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska detta yttrande hänvisas till det utskott som är ansvarigt för ärendet och för kännedom vidarebefordras till utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen.




  4.
     
  Utom i de brådskande fall som avses i artikel 4 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen får det utskott som är ansvarigt för ärendet inte företa slutomröstning före utgången av den frist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.




  5.
     
  Om minst en tredjedel av det totala antal röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller en fjärdedel för ett förslag till lagstiftningsakt som lagts fram på grundval av artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, får parlamentet inte fatta beslut förrän förslagsställaren har redogjort för hur denne avser att gå vidare i ärendet.




  6.
     
  Om, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, minst en enkel majoritet av de röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen får det utskott som är ansvarigt för ärendet, efter att ha beaktat de motiverade yttranden som inkommit från de nationella parlamenten och kommissionen och efter att ha hört utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen, antingen rekommendera att parlamentet förkastar förslaget på grund av åsidosättande av subsidiaritetsprincipen eller lägga fram andra rekommendationer för parlamentet, vilka kan inbegripa ändringsförslag som rör respekten för subsidiaritetsprincipen. Yttrandet från utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen ska fogas till dessa rekommendationer.




  Rekommendationen ska läggas fram för parlamentet för debatt och omröstning. Om en rekommendation om att förkasta förslaget antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen förklara förfarandet avslutat. Om parlamentet inte förkastar förslaget ska förfarandet fullföljas, med beaktande av eventuella rekommendationer som antas av parlamentet. |
| Ändring 9 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 44 |
| Samråd
  om initiativ som läggs fram av en medlemsstat | Lagstiftningsförfaranden
  om initiativ som läggs fram av en medlemsstat |
| 1.   Initiativ som läggs fram av en medlemsstat i enlighet med artikel 67.1 i EG-fördraget eller artiklarna 34.2 och 42 i EU-fördraget ska
  beredas
  i enlighet med denna artikel och artiklarna 36-39, 43 och 55 i arbetsordningen. | 1.   Initiativ som läggs fram av en medlemsstat i enlighet med
  artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  ska behandlas i enlighet med denna artikel och artiklarna 36-39, 43 och 55 i arbetsordningen. |
| 2.   Ansvarigt utskott kan inbjuda
  en
  företrädare för
  den medlemsstat
  som lagt fram initiativet till utskottet för att redogöra för initiativet.
  Företrädaren
  för
  medlemsstaten
  kan åtföljas av företrädare för rådets ordförandeskap. | 2.   Ansvarigt utskott kan inbjuda företrädare för
  de medlemsstater
  som lagt fram initiativet till utskottet för att redogöra för initiativet.
  Företrädarna
  för
  medlemsstaterna
  kan åtföljas av företrädare för
  rådets
  ordförandeskap. |
| 3.   Innan ansvarigt utskott påbörjar sin omröstning, ska utskottet fråga kommissionen om den har förberett en ståndpunkt om initiativet och om så är fallet uppmana kommissionen att tillkännage ståndpunkten inför det ansvariga utskottet. | 3.   Innan det ansvariga utskottet påbörjar sin omröstning, ska det fråga kommissionen om den har förberett en ståndpunkt om initiativet och om så är fallet uppmana kommissionen att tillkännage ståndpunkten inför det ansvariga utskottet. |
| 4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag, med samma lagstiftningssyfte, från kommissionen och/eller medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa i ett enda betänkande. Ansvarigt utskott ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna. | 4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag, med samma lagstiftningssyfte, från kommissionen och/eller medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa i ett enda betänkande. Ansvarigt utskott ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna. |
| 5.
     
  Den tidsfrist som avses i artikel 39.1 i EU-fördraget ska börja löpa när det i kammaren tillkännages att parlamentet på de officiella språken har mottagit ett förslag med tillhörande motivering i vilken det bekräftas att initiativet är förenligt med protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som bifogats EG-fördraget. | |
| Ändring 11 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 58 – punkt 1 |
| 1.   När parlamentet har antagit sin ståndpunkt om ett kommissionsförslag, ska ansvarigt utskotts ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget fortskrider till dess att det har antagits av rådet, särskilt för att försäkra sig om att rådets och kommissionen verkligen respekterar sina åtaganden gentemot parlamentet när det gäller parlamentets
  ändringar
  . | 1.   När parlamentet har antagit en ståndpunkt om ett kommissionsförslag, ska det ansvariga utskottets ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget fortskrider till dess att det har antagits av rådet, särskilt för att försäkra sig om att rådets och kommissionen verkligen respekterar sina åtaganden gentemot parlamentet när det gäller parlamentets
  ståndpunkt
  . |
| Ändring 12 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 59 – underrubrik 1 |
| Medbeslutandeförfarandet | Det ordinarie lagstiftningsförfarandet |
| | (Övergripande ändring: orden ”medbeslutande” och ”medbeslutandeförfarandet” ska genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”det ordinarie lagstiftningsförfarandet”.) |
| Ändring 13 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 60 |
| Artikel 60


  Medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen från 1975



  1.
     
  När rådet i samband med vissa viktiga gemenskapsrättsakter har för avsikt att avvika från parlamentets yttrande, kan parlamentet med aktivt deltagande från kommissionen inleda ett medlingsförfarande med rådet i samband med att parlamentet avger sitt yttrande.




  2.
     
  Detta förfarande ska inledas av parlamentet antingen på eget eller på rådets initiativ.




  3.
     
  Vid sammansättningen av delegationen till medlingskommittén och när det gäller hur kommittén ska arbeta och meddela parlamentet sina resultat ska bestämmelserna i artikel 68 tillämpas.




  4.
     
  Ansvarigt utskott ska meddela resultatet av medlingen i ett betänkande. Detta betänkande ska vara föremål för debatt och omröstning i kammaren. | utgår |
| Ändring 14 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 61 – rubrik |
| Mottagande av rådets
  gemensamma
  ståndpunkt | Mottagande av rådets ståndpunkt |
| | (Övergripande ändring: orden ”rådets gemensamma ståndpunkt” och ”gemensam ståndpunkt” ska genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”rådets ståndpunkt” eller ”ståndpunkt”.) |
| Ändring 15 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 62 – punkt 1 – stycke 2 |
| När det gäller förlängningar av tidsfrister enligt artikel 252 g i EG-fördraget eller artikel 39.1 i EU-fördraget ska talmannen begära rådets samtycke. | utgår |
| Ändring 16 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 62 – punkt 2 |
| 2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt
  artikel 251.7
  i
  EG-fördraget
  , oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ. | 2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt
  artikel 294.14
  i
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  , oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ. |
| | (Övergripande ändring: numreringen av artiklarna i EU-fördraget och EG-fördraget anpassas genomgående i hela arbetsordningen till den konsoliderade versionen av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.) |
| Ändring 17 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 62 – punkt 3 |
| 3.
     
  Talmannen kan, efter att ha hört det ansvariga utskottets ordförande, bevilja en begäran från rådet att förlänga tidsfristen i enlighet med artikel 252 g i EG-fördraget. | utgår |
| Ändring 18 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 65 – punkt 4 |
| 4.
     
  Med avvikelse från punkt 3 ska talmannen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag om parlamentets avvisning omfattas av bestämmelserna i artikel 252 i EG-fördraget. Drar kommissionen tillbaka sitt förslag ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat. | utgår |
| Ändring 73 och 88 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Rubrik II – kapitel 6a (nytt) – (rubriken införs efter artikel 74) |
| | |
| Ändring 20 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 74a (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt)) |
| | Artikel 74a


  Ordinarie förfarande för fördragsändringar



  1.
     
  I enlighet med artiklarna 41 och 48 får det ansvariga utskottet för parlamentet lägga fram ett betänkande med förslag om fördragsändringar riktade till rådet.




  2.
     
  Om Europeiska rådet beslutar att sammankalla till ett konvent ska parlamentets företrädare utses av parlamentet på förslag av talmanskonferensen.




  Parlamentets delegation ska välja sin ledare och sina kandidater för medlemskap i styrgrupper eller presidier som inrättats av konventet.




  3.
     
  När Europeiska rådet begär parlamentets godkännande av ett beslut att inte sammankalla till ett konvent för behandling av föreslagna fördragsändringar ska frågan hänvisas till det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 81. |
| Ändring 21 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 74b (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt)) |
| | Artikel 74b


  Förenklat förfarande för fördragsändringar



  I enlighet med artiklarna 41 och 48 får det ansvariga utskottet, i enlighet med förfarandet i artikel 48.6 i fördraget om Europeiska unionen, för parlamentet lägga fram ett betänkande med förslag till Europeiska rådet om ändringar av samtliga eller delar av bestämmelserna i tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ändring 22 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 74c (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt)) |
| | Artikel 74c


  Anslutningsfördrag



  1.
     
  Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen ska hänvisas till ansvarigt utskott för beredning.




  2.
     
  Parlamentet kan på förslag av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter besluta att uppmana kommissionen och rådet att delta i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds.




  3.
     
  Under förhandlingarna ska kommissionen och rådet regelbundet och utförligt informera ansvarigt utskott om hur förhandlingarna fortskrider och om nödvändigt ska sekretess gälla.




  4.
     
  Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökande stats anslutning till Europeiska unionen ingås.




  5.
     
  När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, ska förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för godkännande i enlighet med artikel 81. |
| | (Artikel 89 utgår.) |
| Ändring 23 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 74d (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt)) |
| | Artikel 74d


  Utträde ur unionen



  Om en medlemsstat i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen beslutar utträda ur unionen ska ärendet hänvisas till parlamentets ansvariga utskott. Artikel 74c ska gälla i tillämpliga delar. Parlamentet ska fatta beslut om godkännande av ett avtal om utträde med en majoritet av de avgivna rösterna. |
| Ändring 24 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 74e (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt)) |
| | Artikel 74e


  En medlemsstats åsidosättande av grundläggande principer



  1.
     
  Parlamentet kan, på grundval av ett särskilt betänkande som det ansvariga utskottet utarbetat i enlighet med artiklarna 41 och 48,










  (a) | rösta om ett motiverat förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen, |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 11 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar i avvaktan på ikraftträdande av den ordning. (1)som innebär att ett antal ytterligare platser i parlamentet tilldelas vissa medlemsstater till och med utgången av parlamentets sjunde valperiod. De berörda medlemsstaterna ska uppmanas utse observatörer i enlighet med sin nationella lagstiftning.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 36

Prövning av respekten
  för de grundläggande rättigheterna
  , subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och rättsstatsprincipen samt av de ekonomiska konsekvenserna

Respekt för Europeiska unionens stadga om

  de grundläggande rättigheterna

Vid prövning av ett förslag till rättsakt ska parlamentet ta särskild hänsyn till huruvida förslaget respekterar de grundläggande rättigheterna och framför allt att rättsakten står i överensstämmelse med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna samt rättsstatsprincipen. Har ett förslag ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa huruvida tillräckliga finansiella medel har föreslagits
  .

1.
     Parlamentet
  ska i all sin verksamhet till fullo respektera
  de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Parlamentet ska även till fullo respektera rättigheterna och principerna i artiklarna 2, 6.2 och 6.3 i fördraget om Europeiska unionen.

2.
     
  Anser det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter att ett förslag till rättsakt eller delar av det strider mot rättigheterna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska ärendet på deras begäran hänvisas till det utskott som är ansvarigt för frågor som rör tolkningen av stadgan. Yttrandet från det utskottet ska som bilaga bifogas betänkandet från det utskott som är ansvarigt för ärendet.

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 38 – punkt –1 (ny)

–1.
     
  Har ett förslag till rättsakt ekonomiska konsekvenser ska parlamentet fastställa huruvida tillräckliga finansiella medel har föreslagits.

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 38a (ny)

Artikel 38a

Prövning av respekten för subsidiaritetsprincipen

1.
     
  Vid prövning av ett förslag till rättsakt ska parlamentet särskilt kontrollera att förslaget till rättsakt respekterar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

2.
     
  Det utskott som är ansvarigt för respekten för subsidiaritetsprincipen får besluta att utarbeta rekommendationer till det ansvariga utskottet avseende förslag till rättsakter.

3.
     
  Om ett nationellt parlament lämnar ett motiverat yttrande till talmannen i enlighet med artikel 3 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna ska detta yttrande hänvisas till det utskott som är ansvarigt för ärendet och för kännedom vidarebefordras till utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen.

4.
     
  Utom i de brådskande fall som avses i artikel 4 i protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen får det utskott som är ansvarigt för ärendet inte företa slutomröstning före utgången av den frist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

5.
     
  Om minst en tredjedel av det totala antal röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller en fjärdedel för ett förslag till lagstiftningsakt som lagts fram på grundval av artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, får parlamentet inte fatta beslut förrän förslagsställaren har redogjort för hur denne avser att gå vidare i ärendet.

6.
     
  Om, inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, minst en enkel majoritet av de röster som tilldelats de nationella parlamenten står bakom motiverade yttranden om att ett förslag till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen får det utskott som är ansvarigt för ärendet, efter att ha beaktat de motiverade yttranden som inkommit från de nationella parlamenten och kommissionen och efter att ha hört utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen, antingen rekommendera att parlamentet förkastar förslaget på grund av åsidosättande av subsidiaritetsprincipen eller lägga fram andra rekommendationer för parlamentet, vilka kan inbegripa ändringsförslag som rör respekten för subsidiaritetsprincipen. Yttrandet från utskottet med ansvar för respekten för subsidiaritetsprincipen ska fogas till dessa rekommendationer.

Rekommendationen ska läggas fram för parlamentet för debatt och omröstning. Om en rekommendation om att förkasta förslaget antas med en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen förklara förfarandet avslutat. Om parlamentet inte förkastar förslaget ska förfarandet fullföljas, med beaktande av eventuella rekommendationer som antas av parlamentet.

Ändring 9

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 44

Samråd
  om initiativ som läggs fram av en medlemsstat

Lagstiftningsförfaranden
  om initiativ som läggs fram av en medlemsstat

1.   Initiativ som läggs fram av en medlemsstat i enlighet med artikel 67.1 i EG-fördraget eller artiklarna 34.2 och 42 i EU-fördraget ska
  beredas
  i enlighet med denna artikel och artiklarna 36-39, 43 och 55 i arbetsordningen.

1.   Initiativ som läggs fram av en medlemsstat i enlighet med
  artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  ska behandlas i enlighet med denna artikel och artiklarna 36-39, 43 och 55 i arbetsordningen.

2.   Ansvarigt utskott kan inbjuda
  en
  företrädare för
  den medlemsstat
  som lagt fram initiativet till utskottet för att redogöra för initiativet.
  Företrädaren
  för
  medlemsstaten
  kan åtföljas av företrädare för rådets ordförandeskap.

2.   Ansvarigt utskott kan inbjuda företrädare för
  de medlemsstater
  som lagt fram initiativet till utskottet för att redogöra för initiativet.
  Företrädarna
  för
  medlemsstaterna
  kan åtföljas av företrädare för
  rådets
  ordförandeskap.

3.   Innan ansvarigt utskott påbörjar sin omröstning, ska utskottet fråga kommissionen om den har förberett en ståndpunkt om initiativet och om så är fallet uppmana kommissionen att tillkännage ståndpunkten inför det ansvariga utskottet.

3.   Innan det ansvariga utskottet påbörjar sin omröstning, ska det fråga kommissionen om den har förberett en ståndpunkt om initiativet och om så är fallet uppmana kommissionen att tillkännage ståndpunkten inför det ansvariga utskottet.

4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag, med samma lagstiftningssyfte, från kommissionen och/eller medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa i ett enda betänkande. Ansvarigt utskott ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna.

4.   Om parlamentet samtidigt eller inom en kort tidsperiod föreläggs två eller flera förslag, med samma lagstiftningssyfte, från kommissionen och/eller medlemsstaterna, ska parlamentet behandla dessa i ett enda betänkande. Ansvarigt utskott ska i betänkandet ange till vilken text det föreslår ändringar och i lagstiftningsresolutionen hänvisa till de övriga texterna.

5.
     
  Den tidsfrist som avses i artikel 39.1 i EU-fördraget ska börja löpa när det i kammaren tillkännages att parlamentet på de officiella språken har mottagit ett förslag med tillhörande motivering i vilken det bekräftas att initiativet är förenligt med protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som bifogats EG-fördraget.

Ändring 11

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 58 – punkt 1

1.   När parlamentet har antagit sin ståndpunkt om ett kommissionsförslag, ska ansvarigt utskotts ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget fortskrider till dess att det har antagits av rådet, särskilt för att försäkra sig om att rådets och kommissionen verkligen respekterar sina åtaganden gentemot parlamentet när det gäller parlamentets
  ändringar
  .

1.   När parlamentet har antagit en ståndpunkt om ett kommissionsförslag, ska det ansvariga utskottets ordförande och föredragande följa hur arbetet med förslaget fortskrider till dess att det har antagits av rådet, särskilt för att försäkra sig om att rådets och kommissionen verkligen respekterar sina åtaganden gentemot parlamentet när det gäller parlamentets
  ståndpunkt
  .

Ändring 12

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 59 – underrubrik 1

Medbeslutandeförfarandet

Det ordinarie lagstiftningsförfarandet

(Övergripande ändring: orden ”medbeslutande” och ”medbeslutandeförfarandet” ska genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”det ordinarie lagstiftningsförfarandet”.)

Ändring 13

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 60

Artikel 60

Medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen från 1975

1.
     
  När rådet i samband med vissa viktiga gemenskapsrättsakter har för avsikt att avvika från parlamentets yttrande, kan parlamentet med aktivt deltagande från kommissionen inleda ett medlingsförfarande med rådet i samband med att parlamentet avger sitt yttrande.

2.
     
  Detta förfarande ska inledas av parlamentet antingen på eget eller på rådets initiativ.

3.
     
  Vid sammansättningen av delegationen till medlingskommittén och när det gäller hur kommittén ska arbeta och meddela parlamentet sina resultat ska bestämmelserna i artikel 68 tillämpas.

4.
     
  Ansvarigt utskott ska meddela resultatet av medlingen i ett betänkande. Detta betänkande ska vara föremål för debatt och omröstning i kammaren.

utgår

Ändring 14

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 61 – rubrik

Mottagande av rådets
  gemensamma
  ståndpunkt

Mottagande av rådets ståndpunkt

(Övergripande ändring: orden ”rådets gemensamma ståndpunkt” och ”gemensam ståndpunkt” ska genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”rådets ståndpunkt” eller ”ståndpunkt”.)

Ändring 15

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 62 – punkt 1 – stycke 2

När det gäller förlängningar av tidsfrister enligt artikel 252 g i EG-fördraget eller artikel 39.1 i EU-fördraget ska talmannen begära rådets samtycke.

utgår

Ändring 16

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 62 – punkt 2

2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt
  artikel 251.7
  i
  EG-fördraget
  , oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ.

2.   Talmannen ska underrätta parlamentet om alla förlängningar av tidsfristerna enligt
  artikel 294.14
  i
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  , oavsett om dessa tillkommit på parlamentets eller rådets initiativ.

(Övergripande ändring: numreringen av artiklarna i EU-fördraget och EG-fördraget anpassas genomgående i hela arbetsordningen till den konsoliderade versionen av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.)

Ändring 17

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 62 – punkt 3

3.
     
  Talmannen kan, efter att ha hört det ansvariga utskottets ordförande, bevilja en begäran från rådet att förlänga tidsfristen i enlighet med artikel 252 g i EG-fördraget.

utgår

Ändring 18

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 65 – punkt 4

4.
     
  Med avvikelse från punkt 3 ska talmannen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag om parlamentets avvisning omfattas av bestämmelserna i artikel 252 i EG-fördraget. Drar kommissionen tillbaka sitt förslag ska talmannen tillkännage i kammaren att lagstiftningsförfarandet är avslutat.

utgår

Ändring 73 och 88

Europaparlamentets arbetsordning

Rubrik II – kapitel 6a (nytt) – (rubriken införs efter artikel 74)

Ändring 20

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74a (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt))

Artikel 74a

Ordinarie förfarande för fördragsändringar

1.
     
  I enlighet med artiklarna 41 och 48 får det ansvariga utskottet för parlamentet lägga fram ett betänkande med förslag om fördragsändringar riktade till rådet.

2.
     
  Om Europeiska rådet beslutar att sammankalla till ett konvent ska parlamentets företrädare utses av parlamentet på förslag av talmanskonferensen.

Parlamentets delegation ska välja sin ledare och sina kandidater för medlemskap i styrgrupper eller presidier som inrättats av konventet.

3.
     
  När Europeiska rådet begär parlamentets godkännande av ett beslut att inte sammankalla till ett konvent för behandling av föreslagna fördragsändringar ska frågan hänvisas till det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 81.

Ändring 21

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74b (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt))

Artikel 74b

Förenklat förfarande för fördragsändringar

I enlighet med artiklarna 41 och 48 får det ansvariga utskottet, i enlighet med förfarandet i artikel 48.6 i fördraget om Europeiska unionen, för parlamentet lägga fram ett betänkande med förslag till Europeiska rådet om ändringar av samtliga eller delar av bestämmelserna i tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ändring 22

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74c (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt))

Artikel 74c

Anslutningsfördrag

1.
     
  Varje ansökan från en europeisk stat om medlemskap i Europeiska unionen ska hänvisas till ansvarigt utskott för beredning.

2.
     
  Parlamentet kan på förslag av ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst 40 ledamöter besluta att uppmana kommissionen och rådet att delta i en debatt innan förhandlingarna med den ansökande staten inleds.

3.
     
  Under förhandlingarna ska kommissionen och rådet regelbundet och utförligt informera ansvarigt utskott om hur förhandlingarna fortskrider och om nödvändigt ska sekretess gälla.

4.
     
  Parlamentet har rätt att när som helst under förhandlingarna, på grundval av ett betänkande från det ansvariga utskottet, anta rekommendationer och kräva att dessa beaktas innan ett fördrag om en ansökande stats anslutning till Europeiska unionen ingås.

5.
     
  När förhandlingarna slutförts, men innan något avtal undertecknas, ska förslaget till fördrag föreläggas parlamentet för godkännande i enlighet med artikel 81.

(Artikel 89 utgår.)

Ändring 23

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74d (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt))

Artikel 74d

Utträde ur unionen

Om en medlemsstat i enlighet med artikel 50 i fördraget om Europeiska unionen beslutar utträda ur unionen ska ärendet hänvisas till parlamentets ansvariga utskott. Artikel 74c ska gälla i tillämpliga delar. Parlamentet ska fatta beslut om godkännande av ett avtal om utträde med en majoritet av de avgivna rösterna.

Ändring 24

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74e (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt))

Artikel 74e

En medlemsstats åsidosättande av grundläggande principer

1.
     
  Parlamentet kan, på grundval av ett särskilt betänkande som det ansvariga utskottet utarbetat i enlighet med artiklarna 41 och 48,

(a)

rösta om ett motiverat förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen,

| (b) | rösta om ett förslag i vilket kommissionen eller medlemsstaterna uppmanas att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 7.2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

(b)

rösta om ett förslag i vilket kommissionen eller medlemsstaterna uppmanas att lägga fram ett förslag i enlighet med artikel 7.2 i fördraget om Europeiska unionen,

| (c) | rösta om ett förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.3 eller, i ett senare skede, artikel 7.4 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(c)

rösta om ett förslag i vilket rådet uppmanas att handla i enlighet med artikel 7.3 eller, i ett senare skede, artikel 7.4 i fördraget om Europeiska unionen.

2.
     
  En begäran från rådet om parlamentets godkännande till ett förslag som lagts fram i enlighet med artikel 7.1 och 7.2 i fördraget om Europeiska unionen ska tillkännages i kammaren, tillsammans med den aktuella medlemsstatens synpunkter, och hänvisas till det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 81. Parlamentet ska fatta beslut på grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet, utom i brådskande fall och om det finns goda skäl.

3.
     
  Beslut i enlighet med punkterna 1 och 2 kräver två tredjedelars majoritet av de avgivna rösterna och en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter.

4.
     
  Det ansvariga utskottet kan, med talmanskonferensens medgivande, lägga fram ett kompletterande resolutionsförslag. Ett sådant resolutionsförslag ska innehålla parlamentets synpunkter på en medlemsstats allvarliga åsidosättande, på lämpliga påföljder och på förutsättningarna för att ändra eller upphöra med dessa åtgärder.

5.
     
  Det ansvariga utskottet ska se till att parlamentet hålls fullständigt informerat och vid behov hörs om alla åtgärder som vidtas efter det att parlamentet gett sitt godkännande i enlighet med punkt 3. Rådet ska uppmanas att informera om utvecklingen på lämpligt sätt. På grundval av ett förslag från det ansvariga utskottet, utarbetat med talmanskonferensens medgivande, kan parlamentet anta rekommendationer till rådet.

(Kapitel 15 i Avdelning II utgår.)

Ändring 25

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 74f (ny) (att införas i kapitel 6a (nytt))

Artikel 74f

Parlamentets sammansättning

I god tid före utgången av en valperiod kan parlamentet, på grundval av ett betänkande som utarbetats av det ansvariga utskottet i enlighet med artikel 41 lägga fram ett förslag om ändring av sin sammansättning. Europeiska rådets förslag till beslut om parlamentets sammansättning ska behandlas i enlighet med artikel 81.

Ändring 26

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 82 (att införas som artikel 74 g i kapitel 6a (nytt))

Artikel 82

Förfaranden i parlamentet

1.   En begäran
  från en medlemsstat eller ett förslag från kommissionen
  om att upprätta ett närmare samarbete mellan medlemsstaterna
  och samråd med parlamentet
  i enlighet med
  artikel 40a.2 i EU-fördraget
  ska hänvisas av talmannen till
  behörigt
  utskott för beredning. Artiklarna 37, 38, 39, 43,
  53-60
  och 81 i arbetsordningen ska tillämpas på lämpligt sätt.

Artikel 74g

Fördjupat samarbete mellan medlemsstater

1.   En begäran om att upprätta ett fördjupat samarbete mellan medlemsstaterna i enlighet med
  artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen
  ska hänvisas av talmannen till ansvarigt utskott för
  behandling
  . Artiklarna 37, 38, 39, 43,
  53–59
  och 81 i arbetsordningen ska tillämpas på lämpligt sätt.

2.   
  Behörigt utskott
  ska kontrollera om förslaget är förenligt med
  artikel
  11 i
  EG
  -fördraget samt
  artiklarna 27a, 27b, 40, 43, 44 och 44a i EU-fördraget
  .

2.   Det ansvariga utskottet ska kontrollera om förslaget är förenligt med
  artikel 20 i fördraget om Europeiska unionen
  och
  med
  artiklarna
  326–334
  i fördraget om
  Europeiska unionens funktionssätt
  .

3.   Förslag till rättsakter som därefter läggs fram inom ramen för det närmare samarbetet, när detta väl upprättats, ska behandlas i parlamentet på samma sätt som när det inte förekommer något närmare samarbete.

3.   Förslag till rättsakter som därefter läggs fram inom ramen för det fördjupade samarbetet, när detta väl upprättats, ska behandlas i parlamentet på samma sätt som när det inte förekommer något fördjupat samarbete.
  Artikel 43 ska tillämpas.

(Kapitel 10 i Avdelning II utgår.)

Ändring 27 + 28

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75

Allmänna budgeten

Flerårig budgetram

Genomförandebestämmelser för granskning av Europeiska unionens allmänna budget och tilläggsbudgetar, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna, ska antas av parlamentet i form av en resolution och fogas som bilaga till arbetsordningen (2).

När rådet begär parlamentets godkännande av ett förslag till förordning om den fleråriga budgetramen ska ärendet hänvisas till det ansvariga utskottet i enlighet med förfarandet i artikel 81. Parlamentet ska fatta beslut om godkännande med en majoritet av samtliga ledamöter.

(Bilaga V utgår.)

Ändring 29

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75a (ny)

Artikel 75b

Sammanträdeshandlingar

1.
     
  Följande handlingar ska göras tillgängliga för ledamöterna:

| (a) | Budgetförslaget som läggs fram av kommissionen. |
| --- | --- |

(a)

Budgetförslaget som läggs fram av kommissionen.

| (b) | En sammanfattning av rådet om dess överläggningar om budgetförslaget. |
| --- | --- |

(b)

En sammanfattning av rådet om dess överläggningar om budgetförslaget.

| (c) | Rådets ståndpunkt beträffande budgetförslaget, upprättad i enlighet med artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(c)

Rådets ståndpunkt beträffande budgetförslaget, upprättad i enlighet med artikel 314.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (d) | Förslag till beslut om de provisoriska tolftedelar som avses i artikel 315 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(d)

Förslag till beslut om de provisoriska tolftedelar som avses i artikel 315 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.
     
  Dessa handlingar ska hänvisas till ansvarigt utskott. Alla berörda utskott har rätt att yttra sig.

3.
     
  Önskar andra utskott yttra sig ska talmannen fastställa när dessa yttranden ska ha inkommit till ansvarigt utskott.

(Artikel 1 i bilaga V utgår.)

Ändring 30

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75b (ny)

Artikel 75c

Behandling av budgetförslaget – första etappen

1.
     
  Varje ledamot kan, med de begränsningar som anges nedan, inge och muntligen motivera förslag till ändring av budgetförslaget.

2.
     
  Förslag till ändringar ska, för att vara tillåtliga, inges skriftligen, vara undertecknade av minst 40 ledamöter eller ingivna på en politisk grupps eller ett utskotts vägnar, ange den punkt i budgeten som de avser och respektera upprätthållandet av en balans mellan inkomster och utgifter. Förslagen till ändringar ska omfatta alla relevanta uppgifter vad gäller de anmärkningar som berör den avsedda punkten i budgeten.

Alla förslag till ändringar av budgetförslaget ska åtföljas av en skriftlig motivering.

3.
     
  Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av förslag till ändringar.

4.
     
  Det ansvariga utskottet ska yttra sig över de ingivna förslagen innan de behandlas i kammaren.

Förslag till ändringar som ansvarigt utskott har förkastat ska inte gå till omröstning i kammaren, om inte ett utskott eller minst 40 ledamöter skriftligen begär det före en tidpunkt som fastställs av talmannen. Denna tidsfrist får under inga omständigheter löpa ut senare än 24 timmar innan omröstningen inleds.

5.
     
  Förslag till ändringar av parlamentets budgetberäkning vars innehåll liknar de förslag som parlamentet förkastade redan när budgetberäkningen upprättades ska behandlas endast om det ansvariga utskottet ger sitt samtycke till detta.

6.
     
  Trots vad som anges i artikel 55.2 i arbetsordningen ska parlamentet förrätta särskilda och på varandra följande omröstningar om

| — | varje förslag till ändring, |
| --- | --- |

—

varje förslag till ändring,

| — | varje avsnitt av budgetförslaget, |
| --- | --- |

—

varje avsnitt av budgetförslaget,

| — | ett resolutionsförslag om detta budgetförslag. |
| --- | --- |

—

ett resolutionsförslag om detta budgetförslag.

Bestämmelserna i artikel 161.4-161.8 i arbetsordningen ska dock tillämpas.

7.
     
  De artiklar, kapitel, avdelningar och avsnitt i budgetförslaget till vilka inga förslag till ändringar har ingetts ska anses antagna.

8.
     
  För att godkännas måste ett förslag till ändring erhålla en majoritet av rösterna från parlamentets samtliga ledamöter.

9.
     
  Om parlamentet har gjort ändringar av budgetförslaget ska det ändrade budgetförslaget översändas till rådet och kommissionen tillsammans med motiveringarna.

10.
     
  Protokollet från det sammanträde vid vilket parlamentet yttrade sig över budgetförslaget ska översändas till rådet och kommissionen.

(Artikel 3 i bilaga V utgår.)

Ändring 31

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75c (ny)

Artikel 75c

Finanspolitiskt trepartsmöte

Talmannen ska medverka i regelbundna möten mellan Europaparlamentets talman samt rådets och kommissionens ordförande, vilka sammankallats på kommissionens initiativ, inom ramen för de budgetförfaranden som avses i avdelning II i sjätte delen av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Talmannen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja samråd och närma institutionernas ståndpunkter till varandra för att underlätta genomförandet av de ovannämnda förfarandena.

Parlamentets talman kan delegera denna uppgift till en vice talman som har erfarenhet av budgetfrågor eller till ordföranden för utskottet med ansvar för budgetfrågor.

Ändring 32

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75d (ny)

Artikel 75d

Budgetförlikning

1.
     
  Talmannen ska sammankalla förlikningskommittén i enlighet med artikel 314.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.
     
  Parlamentets delegation till förlikningskommitténs sammanträden om budgetfrågor ska ha lika många ledamöter som rådets delegation.

3.
     
  Delegationens ledamöter ska årligen utses av de politiska grupperna före parlamentets omröstning om rådets ståndpunkt och företrädesvis hämtas från ledamöterna av utskottet med ansvar för budgetfrågor och andra berörda utskott. Delegationen ska ledas av parlamentets talman. Parlamentets talman kan delegera denna uppgift till en vice talman som har erfarenhet av budgetfrågor eller till ordföranden för utskottet med ansvar för budgetfrågor.

4.
     
  Artikel 68.2, 68.4, 68.5, 68.7 och 68.8 ska tillämpas.

5.
     
  När en överenskommelse har nåtts om ett gemensamt förslag inom ramen för förlikningskommitténs arbete ska ärendet föras upp på föredragningslistan till ett parlamentssammanträde som hålls senast 14 dagar efter dagen för överenskommelsen. Den gemensamma texten ska göras tillgänglig för samtliga ledamöter. Artikel 69.2 och 69.3 ska tillämpas.

6.
     
  Det gemensamma förslaget ska i sin helhet ska bli föremål för en enda omröstning. Omröstningen ska förrättas med namnupprop. Det gemensamma förslaget ska anses antaget om inte en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter avvisar det.

7.
     
  Om parlamentet godkänner det gemensamma förslaget medan rådet avvisar det kan det ansvariga utskottet lägga fram samtliga eller några av parlamentets ändringsförslag till rådets ståndpunkt i syfte att bekräfta dem i enlighet med artikel 314.7 d i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Omröstningen om bekräftelsen ska föras in på föredragningslistan för ett parlamentssammanträde som ska hållas inom 14 dagar efter det att rådet meddelat att det avvisat det gemensamma förslaget.

Ändringarna ska anses bekräftade om de antas en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna.

Ändring 33

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75e (ny)

Artikel 75e

Slutgiltigt antagande av budgeten

Om talmannen kunnat fastställa att budgeten har antagits i enlighet med bestämmelserna i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska han eller hon inför parlamentet förklara att budgeten är slutgiltigt antagen. Talmannen ska även se till att budgeten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

(Artikel 4 i bilaga V utgår).

Ändring 34

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 75f (ny)

Artikel 75f

Systemet med de provisoriska tolftedelarna

1.
     
  Beslut som rådet har fattat och som godkänner utgifter som överstiger den provisorisk tolftedelen för utgifter ska hänvisas till det ansvariga utskottet.

2.
     
  Det ansvariga utskottet kan lägga fram ett förslag till beslut för att minska de utgifter som avses i punkt 1. Parlamentet ska fatta beslut i frågan senast 30 dagar efter antagandet av rådets beslut.

3.
     
  Parlamentet ska fatta beslut med en majoritet av samtliga ledamöter.

(Artikel 7 i bilaga V utgår.)

Ändring 35

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 79a (ny)

Artikel 79a

Förfarande för upprättandet av parlamentets budgetberäkning

1.
     
  När det gäller parlamentets budget ska presidiet och utskottet med ansvar för budgetfrågor i etapper fatta beslut om:

| (a) | tjänsteförteckningen |
| --- | --- |

(a)

tjänsteförteckningen

| (b) | det preliminära förslaget till budgetberäkning och förslaget till budgetberäkning. |
| --- | --- |

(b)

det preliminära förslaget till budgetberäkning och förslaget till budgetberäkning.

2.
     
  Beslut om tjänsteförteckningen ska fattas på följande sätt:

| (a) | Presidiet ska fastställa tjänsteförteckningen för varje budgetår. |
| --- | --- |

(a)

Presidiet ska fastställa tjänsteförteckningen för varje budgetår.

| (b) | Presidiet och utskottet med ansvar för budgetfrågor ska hålla överläggningar när detta utskotts uppfattning skiljer sig från presidiets ursprungliga beslut. |
| --- | --- |

(b)

Presidiet och utskottet med ansvar för budgetfrågor ska hålla överläggningar när detta utskotts uppfattning skiljer sig från presidiets ursprungliga beslut.

| (c) | I slutskedet av förfarandet ska presidiet i enlighet med artikel 207.3 fatta det slutliga beslutet om tjänsteförteckningen i budgetberäkningen, utan att detta påverkar tillämpningen av de beslut som fattas i enlighet med artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(c)

I slutskedet av förfarandet ska presidiet i enlighet med artikel 207.3 fatta det slutliga beslutet om tjänsteförteckningen i budgetberäkningen, utan att detta påverkar tillämpningen av de beslut som fattas i enlighet med artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

3.
     
  Utarbetandet av själva budgetberäkningen ska påbörjas så snart presidiet har fattat det slutliga beslutet om tjänsteförteckningen. Detta ska ske etappvis i enlighet med artikel 79. Ett förlikningsförfarande ska inledas om utskottet med ansvar för budgetfrågor och presidiet intar kraftigt avvikande ståndpunkter.

(Artikel 79.7 och artikel 8 i bilaga V utgår.)

Ändring 37

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 81 – punkt 1

1.   När parlamentet uppmanas att ge sitt
  samtycke till
  ett förslag till rättsakt ska det fatta beslut med utgångspunkt i en rekommendation från det ansvariga utskottet om att godkänna eller förkasta rättsakten.

1.   När parlamentet uppmanas att ge sitt
  godkännande av
  ett förslag till rättsakt ska det fatta beslut med utgångspunkt i en rekommendation från det ansvariga utskottet om att godkänna eller förkasta rättsakten.

Parlamentet ska i en enda omröstning yttra sig över den rättsakt, för vilken
  EG-
  eller
  EU-fördraget
  kräver parlamentets
  samtycke
  . Inga ändringsförslag får läggas fram. Den för
  samtycke
  nödvändiga majoriteten ska vara den majoritet som anges i den artikel i
  EG-fördraget
  eller
  EU-fördraget
  som utgör den rättsliga grunden för förslaget till rättsakt.

Parlamentet ska i en enda omröstning yttra sig över den rättsakt för vilken
  fördraget om Europeiska unionen
  eller
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  kräver parlamentets
  godkännande
  . Inga ändringsförslag får läggas fram. Den för
  godkännande
  nödvändiga majoriteten ska vara den majoritet som anges i den artikel i
  fördraget om Europeiska unionen
  eller
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  som utgör den rättsliga grunden för förslaget till rättsakt.

Ändring 38

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 81 – punkt 2

2.   Vid anslutningsfördrag och internationella avtal samt när det gäller att slå fast att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter gemensamma principer ska artiklarna
  89
  , 90 och
  102
  i arbetsordningen tillämpas. Vid närmare samarbete på ett område som omfattas av det
  förfarande som fastställs i artikel 251 i EG-fördraget
  ska artikel
  82
  i denna arbetsordning tillämpas.

2.   Vid anslutningsfördrag och internationella avtal samt när det gäller att slå fast att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter gemensamma principer ska artiklarna
  74c
  ,
  74e
  och 90 i arbetsordningen tillämpas. Vid närmare samarbete på ett område som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska artikel
  74g
  i denna arbetsordning tillämpas.

(Övergripande ändring: orden ”det förfarande som fastställs i artikel 251 i EG-fördraget” ska genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”det ordinarie lagstiftningsförfarandet”.)

Ändring 39

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 81 – punkt 3

3.   När parlamentets
  samtycke
  krävs i samband med ett förslag till rättsakt kan
  ansvarigt utskott, för att förfarandet ska leda
  till ett positivt resultat, besluta att förelägga parlamentet ett interimsbetänkande om
  kommissionens förslag
  med ett resolutionsförslag som innehåller
  rekommendationer
  om ändring eller genomförande av förslaget till rättsakt.

3.   När parlamentets
  godkännande
  krävs i samband med ett förslag till
  lagstiftningsakt eller ett tilltänkt internationellt avtal
  kan
  det ansvariga utskottet
  , för att förfarandet ska leda till ett positivt resultat, besluta att förelägga parlamentet ett interimsbetänkande om förslaget med ett resolutionsförslag som innehåller rekommendationer om ändring eller genomförande av förslaget till rättsakt.

Om parlamentet antar minst en rekommendation ska talmannen anhålla om ytterligare diskussioner med rådet.

Ansvarigt utskott ska lämna sin slutgiltiga rekommendation angående parlamentets samtycke på grundval av resultatet av diskussionerna med rådet.

(Övergripande ändring: Med undantag för artiklarna 56 och 57 ska orden ”kommissionens förslag” och ”lagstiftningsförslag” genomgående i arbetsordningen ersättas med ”förslag till lagstiftningsakt” eller ”föreslagen lagstiftningsakt” beroende på vad som är grammatiskt lämpligt.)

Ändring 76

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 87a (ny)

Artikel 87a

Delegerade akter

När det genom en lagstiftningsakt delegeras befogenhet till kommissionen att komplettera eller ändra vissa icke väsentliga delar av en lagstiftningsakt gäller följande:

| — | Det ansvariga utskottet ska behandla varje utkast till delegerad akt som översänds till parlamentet för kontroll. |
| --- | --- |

—

Det ansvariga utskottet ska behandla varje utkast till delegerad akt som översänds till parlamentet för kontroll.

| — | Det ansvariga utskottet får i ett resolutionsförslag till parlamentet lägga fram lämpliga förslag i enlighet med bestämmelserna i lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

—

Det ansvariga utskottet får i ett resolutionsförslag till parlamentet lägga fram lämpliga förslag i enlighet med bestämmelserna i lagstiftningsakten.

Bestämmelserna i artikel 88.1, 88.2 och 88.3 ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 41

Europaparlamentets arbetsordning

Avdelning IIa (ny) (införs före kapitel 12)

Ändring 42

Europaparlamentets arbetsordning

Kapitel 12 – rubrik

Ändring 43

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 92

Artikel 92

Utnämning av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

1.
     
  Före utnämningen av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, ska talmannen uppmana rådets tjänstgörande ordförande att inför parlamentet göra ett uttalande i enlighet med artikel 21 i EU-fördraget. Talmannen ska uppmana kommissionens ordförande att uttala sig vid samma tillfälle.

2.
     
  När rådet har utsett den nye höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, i enlighet med artikel 207.2 i EG-fördraget, men innan han eller hon formellt tillträtt, ska talmannen uppmana den höge representanten att inför det behöriga utskottet göra ett uttalande och besvara frågor.

3.
     
  Uttalandet och svaren i punkterna 1 och 2 kan följas av rekommendationer från parlamentet på initiativ från behörigt utskott eller i enlighet med artikel 121.

utgår

Ändring 44

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 93 – rubrik

Utnämning av
  särskilda representanter inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

Särskilda representanter

Ändring 45

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 93 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  En särskild representant, utsedd av rådet, med mandat för särskilda politiska frågor kan på parlamentets eller på eget initiativ inbjudas för att göra ett uttalande inför det ansvariga utskottet.

(Artikel 94.3 utgår.)

Ändring 46

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 94

Artikel 94

Uttalanden av den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och andra särskilda representanter

1.
     
  Den höge representanten ska inbjudas att minst fyra gånger om året uttala sig i kammaren. Artikel 110 ska tillämpas.

2.
     
  Den höge representanten ska minst fyra gånger om året inbjudas att närvara vid det behöriga utskottets sammanträden för att där göra ett uttalande och besvara frågor. Den höge representanten kan bjudas in vid andra tillfällen när utskottet anser det vara nödvändigt eller på representantens egen begäran.

3.
     
  När en särskild representant med mandat för en särskild politisk fråga utses av rådet, ska han eller hon på parlamentets eller på eget initiativ inbjudas för att göra ett uttalande inför behörigt utskott.

utgår

Ändring 47

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 96 – punkt 2

2.   De berörda utskotten ska sträva efter att förmå
  den höge representanten
  för
  den gemensamma utrikes-
  och
  säkerhetspolitiken
  , rådet och kommissionen att förse dem med regelbunden och aktuell information om utvecklingen och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den beräknade kostnaden för varje beslut på detta område som har ekonomiska konsekvenser och om övriga finansiella aspekter som rör genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. På begäran av kommissionen, rådet eller den höge representanten kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar.

2.   De berörda utskotten ska sträva efter att förmå
  kommissionens vice ordförande/unionens höga representant
  för
  utrikes frågor
  och
  säkerhetspolitik
  , rådet och kommissionen att förse dem med regelbunden och aktuell information om utvecklingen och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den beräknade kostnaden för varje beslut på detta område som har ekonomiska konsekvenser och om övriga finansiella aspekter som rör genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. På begäran av kommissionen, rådet eller den höge representanten kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar.

(Övergripande ändring: ”Den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken” ska genomgående i arbetsordningen ersättas med ”kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik”.)

Ändring 48

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 96 – punkt 3

3.   
  En gång
  om året ska det hållas en debatt om det samrådsdokument som
  rådet
  utarbetat om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet konsekvenserna för unionens budget. Förfarandet i artikel 110 ska tillämpas.

3.   
  Två gånger
  om året ska det hållas en debatt om det samrådsdokument som
  vice ordföranden/höga representanten
  utarbetat om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, inbegripet
  den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och
  konsekvenserna för unionens budget. Förfarandet i artikel 110 ska tillämpas.

Ändring 49

Europaparlamentets arbetsordning

Kapitel 14 – rubrik

utgår

Ändring 50

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 99

Artikel 99

Information till parlamentet när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete

1.
     
  Behörigt utskott ska ansvara för att parlamentet utförligt och regelbundet informeras om de åtgärder som omfattas av polissamarbete och straffrättsligt samarbete och att vederbörlig hänsyn tas till parlamentets yttranden, när rådet i enlighet med artikel 34.2 a i EU-fördraget antar gemensamma ståndpunkter, som anger unionens inställning i en viss fråga.

2.
     
  På kommissionens eller rådets begäran kan ett utskott i undantagsfall besluta att hålla sina sammanträden inom stängda dörrar.

3.
     
  Den debatt som avses i artikel 39.3 i EU-fördraget ska hållas i enlighet med bestämmelserna i artikel 110.2, 110.3 och 110.4 i arbetsordningen.

utgår

Ändring 51

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 100

Artikel 100

Samråd med parlamentet när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete

När parlamentet hörs i enlighet med artikel 34.2 b, 34.2 c och 34.2 d i EU-fördraget ska det ske i enlighet med artiklarna 36-39, 43, 44 och 55 i arbetsordningen.

Sådana förslag ska sedan föras upp på föredragningslistan till den sammanträdesperiod som ska hållas omedelbart före utgången av den tidsfrist som har fastställts i enlighet med artikel 39.1 i EU-fördraget.

När parlamentet hörs om rådets förslag till beslut om utnämning av Europols direktör och styrelse ska artikel 108 i arbetsordningen gälla i tillämpliga delar.

utgår

Ändring 52

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 101

Artikel 101

Rekommendationer när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete

1.
     
  Utskottet med behörighet i frågor som rör polissamarbete och straffrättsligt samarbete kan, efter att ha inhämtat talmanskonferensens tillstånd eller på grundval av ett förslag i enlighet med artikel 121, utarbeta rekommendationer till rådet inom sitt behörighetsområde inom det område som faller inom avdelning VI i EU-fördraget.

2.
     
  I brådskande fall kan det tillstånd som avses i punkt 1 beviljas av talmannen, som även kan bevilja utskottet tillstånd att hålla ett brådskande sammanträde.

3.
     
  De på detta sätt utarbetade rekommendationerna ska tas upp på föredragningslistan till nästföljande sammanträdesperiod. Artikel 97.4 ska gälla i tillämpliga delar.

(Se även tolkningen till artikel 121.)

utgår

Ändring 53

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 105

1.   När rådet
  har enats om nomineringen av
  en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, ska talmannen uppmana kandidaten att göra ett uttalande och redogöra för sitt politiska program inför parlamentet. Uttalandet ska följas av en debatt.

Rådet ska uppmanas att delta i debatten.

1.   När
  Europeiska
  rådet
  föreslår
  en kandidat till ämbetet som kommissionens ordförande, ska talmannen uppmana kandidaten att göra ett uttalande och redogöra för sitt politiska program inför parlamentet. Programförklaringen ska följas av en debatt.

Europeiska
  rådet ska uppmanas att delta i debatten.

2.   Parlamentet ska
  godkänna eller
  avslå
  nomineringen
  med en majoritet av
  de avgivna rösterna
  .

Omröstningen ska vara sluten.

2.   Parlamentet ska
  välja kommissionens ordförande
  med en majoritet av
  samtliga


  ledamöter
  .

Omröstningen ska vara sluten.

3.   Om kandidaten blir vald, ska talmannen underrätta rådet och uppmana rådet och den person som valts till kommissionens ordförande att i samförstånd nominera de övriga personer som de vill utse till ledamöter av kommissionen.

3.   Om kandidaten blir vald, ska talmannen underrätta rådet och uppmana rådet och den person som valts till kommissionens ordförande att i samförstånd nominera de övriga personer som de vill utse till ledamöter av kommissionen.

4.   Om
  parlamentet


  inte


  godkänner nomineringen,
  ska talmannen uppmana rådet att
  nominera
  en ny
  kandidat
  .

4.   Om
  kandidaten
  inte
  får majoritet
  ska talmannen uppmana
  Europeiska
  rådet att
  inom en månad föreslå
  en ny kandidat
  som ska
  väljas i
  enlighet
  med samma
  förfarande
  .

Ändring 54

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 107a (ny)

Artikel 107a

Utnämning av domare och generaladvokater till Europeiska unionens domstol

På förslag av det ansvariga utskottet ska parlamentet utse sin kandidat till den kommitté på sju personer som ska pröva kandidaternas lämplighet att inneha ämbetet som domare eller generaladvokater vid domstolen och tribunalen.

Ändring 55

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 121 – punkt 1

1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan förelägga rådet ett förslag till rekommendation om frågor som behandlas i
  avdelningarna
  V
  och VI i EU-fördraget
  eller, när parlamentet inte har hörts, om internationella avtal som omfattas av artikel 90 eller 91 i arbetsordningen.

1.   En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan förelägga rådet ett förslag till rekommendation om frågor som behandlas i
  avdelning
  V
  i fördraget om Europeiska unionen
  eller, när parlamentet inte har hörts, om internationella avtal som omfattas av artikel 90 eller 91 i arbetsordningen.

Ändring 56

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 124 – punkt -1 (ny)

-1.
     
  När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta.

Ändring 57

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 124 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Yttranden från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ska hänvisas till det ansvariga utskottet.

Ändring 58

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 125 – punkt -1 (ny)

-1.
     
  När det föreskrivs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att Regionkommittén ska höras ska talmannen inleda förfarandet genom vilket kommittén hörs och underrätta parlamentet om detta.

Ändring 59

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 125 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Yttranden från Regionkommittén ska hänvisas till ansvarigt utskott.

Ändring 91

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 129

Artikel 129

Följder av rådets underlåtenhet att agera efter det att dess gemensamma ståndpunkt har godkänts enligt samarbetsförfarandet

Har parlamentet inom tre eller, med rådets samtycke, fyra månader efter mottagandet av den gemensamma ståndpunkten i enlighet med artikel 252 i EG-fördraget varken avvisat eller ändrat den gemensamma ståndpunkten och rådet underlåter att anta den föreslagna rättsakten i enlighet med den gemensamma ståndpunkten, får talmannen på parlamentets vägnar och efter att ha hört utskottet med behörighet i rättsliga frågor väcka talan vid domstolen mot rådet i enlighet med artikel 232 i EG-fördraget.

utgår

Ändring 61

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 132

Talmanskonferensen ska utse medlemmar i parlamentets delegationer till
  konvent,
  konferenser eller liknande organ där företrädare för parlament ska ingå. Talmanskonferensen ska ge delegationerna mandat som står i överensstämmelse med relevanta parlamentsresolutioner. Delegationerna ska själva utse ordförande och i förekommande fall en eller flera vice ordförande.

Talmanskonferensen ska utse medlemmar i parlamentets delegationer till konferenser eller liknande organ där företrädare för parlament ska ingå. Talmanskonferensen ska ge delegationerna mandat som står i överensstämmelse med relevanta parlamentsresolutioner. Delegationerna ska själva utse ordförande och i förekommande fall en eller flera vice ordförande.

Ändring 65

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 149 – punkt 12

12.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 197 i EG-fördraget
  ska talmannen försöka komma överens med kommissionen
  och
  rådet om en lämplig fördelning av talartiden för dessa
  institutioner
  .

12.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 230 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  ska talmannen försöka komma överens med kommissionen, rådet
  och Europeiska rådets ordförande
  om en lämplig
  fördelning
  av talartiden för dessa.

(Detta ska vara den sista punkten i artikel 149.)

Ändring 67

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 204 – rubrik

Utnämning
  av ombudsmannen

Val
  av ombudsmannen

Ändring 68

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 204 – punkt 7

7.   Den
  utnämnda
  ombudsmannen ska omedelbart avlägga en ed inför domstolen.

7.   Den
  valda
  ombudsmannen ska omedelbart avlägga ed inför domstolen.

Ändring 69

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga V – artikel 2

Artikel 2

Maximal procentsats

1.
     
  Varje ledamot kan, under förutsättning att nedanstående villkor beaktas, lägga fram och motivera förslag till beslut om fastställandet av en ny maximal procentsats.

2.
     
  Sådana förslag är tillåtliga endast om de inges skriftligen och är undertecknade av minst 40 ledamöter, eller inges på en politisk grupps eller ett utskotts vägnar.

3.
     
  Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivandet av sådana förslag.

4.
     
  Ansvarigt utskott ska avge ett betänkande om dessa förslag innan de behandlas i kammaren.

5.
     
  Parlamentet ska därefter låta förslagen gå till omröstning.

Parlamentet ska fatta beslut med en majoritet av samtliga ledamöter och med en majoritet av tre femtedelar av de avgivna rösterna.

Har rådet meddelat parlamentet att det samtycker till fastställandet av en ny sats ska talmannen i kammaren förklara den nya satsen antagen.

Om så inte är fallet ska rådets ståndpunkt återförvisas till ansvarigt utskott.

utgår

Ändring 70

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga V – artikel 5

Artikel 5

Beaktande av rådets överläggningar – andra etappen

1.
     
  Har rådet modifierat en eller flera av de av parlamentet antagna ändringarna ska den av rådet på detta sätt modifierade texten hänvisas till ansvarigt utskott.

2.
     
  Varje ledamot kan, med de begränsningar som anges nedan, inge och lägga fram förslag till ändring av den av rådet modifierade texten.

3.
     
  För att vara tillåtliga ska sådana förslag till ändringar inges skriftligen, vara undertecknade av minst 40 ledamöter eller ingivna på ett utskotts vägnar samt respektera upprätthållandet av balansen mellan inkomster och utgifter. Artikel 49.5 i arbetsordningen ska inte tillämpas.

Förslag till ändringar är tillåtliga endast om de avser den av rådet modifierade texten.

4.
     
  Talmannen ska fastställa en tidsfrist för ingivande av förslag till ändringar.

5.
     
  Ansvarigt utskott ska ta ställning till den av rådet modifierade texten och yttra sig om förslagen till ändring av denna text.

6.
     
  Förslagen till ändring av den av rådet modifierade texten ska gå till omröstning i kammaren, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.4 andra stycket. Parlamentet ska fatta beslut med en majoritet av samtliga ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna. Antas förslagen till ändringar ska den av rådet modifierade texten anses förkastad. Förkastas de ska den av rådet modifierade texten anses antagen.

7.
     
  Rådets sammanfattning av resultatet av överläggningarna om de ändringsförslag som parlamentet har godkänt ska bli föremål för en debatt, vilken kan avslutas med omröstning om ett resolutionsförslag.

8
  .   
  När förfarandet i denna artikel är avslutat, ska, om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 6, talmannen i kammaren förklara budgeten slutgiltigt antagen. Talmannen ska se till att budgeten offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

utgår

Ändring 71

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga V – artikel 6

Artikel 6

Avslag på hela budgetförslaget

1.
     
  Ett utskott eller minst 40 ledamöter har rätt att, om synnerliga skäl föreligger, lägga fram ett förslag om att budgetförslaget ska avslås i sin helhet. Ett sådant förslag är tillåtligt endast om det åtföljs av en skriftlig motivering och inges inom en av talmannen fastställd tid. Skälen för avslag får inte vara inbördes oförenliga.

2.
     
  Ansvarigt utskott ska yttra sig om ett sådant förslag innan det går till omröstning i kammaren.

Parlamentet ska fatta beslut med en majoritet av samtliga ledamöter och två tredjedelar av de avgivna rösterna. Antas förslaget ska budgetförslaget i sin helhet återförvisas till rådet.

utgår

---

(1)  
  I enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008.

(2)  
  Se bilaga V.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag 24 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/111

---

Tisdag 24 november 2009Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***III

P7_TA(2009)0068

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 285 E/17

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3677/2009 – C7-0273/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0697),

med beaktande av ändringarna i kommissionens förslag (KOM(2008)0724),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2009)0420),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A7-0070/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

(2)  Antagna texter, 6.5.2009, P6_TA(2009)0361.

(3)  EUT C 103 E, 5.5.2009, s. 1.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/112 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/112

---

Tisdag 24 november 2009Statistik om bekämpningsmedel ***III

P7_TA(2009)0069

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förlikningskommitténs gemensamma utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik om bekämpningsmedel (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 285 E/18

(Medbeslutandeförfarandet: tredje behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma utkast (PE-CONS 3676/2009 – C7-0258/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0778),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg rådets gemensamma ståndpunkt (3),

med beaktande av kommissionens yttrande över parlamentets ändringar i den gemensamma ståndpunkten (KOM(2009)0486),

med beaktande av artikel 251.5 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 69 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A7-0063/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma utkastet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 66 E, 20.3.2009, s. 98.

(2)  Antagna texter, 24.4.2009, P6_TA(2009)0318.

(3)  EUT C 38 E, 17.2.2009, s. 1.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/113 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/113

---

Tisdag 24 november 2009Gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska nät (kodifierad version) ***I

P7_TA(2009)0070

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiskanät (kodifierad version) (KOM(2009)0113 – C7-0039/2009 – 2009/0037(COD))

2010/C 285 E/19

(Medbeslutandeförfarandet – kodifiering)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0113),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 156 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0039/2009),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

med beaktande av artiklarna 86 och 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0057/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/114 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/114

---

Tisdag 24 november 2009Makroekonomiskt stöd till Georgien *

P7_TA(2009)0071

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Georgien (KOM(2009)0523 – C7-0269/2009 – 2009/0147(CNS))

2010/C 285 E/20

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0523),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0269/2009),

med beaktande av rapporten från det oberoende internationella undersökningsuppdraget avseende konflikten i Georgien från september 2009 (Tagliavinirapporten),

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0060/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/115 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/115

---

Tisdag 24 november 2009Makroekonomiskt stöd till Armenien *

P7_TA(2009)0072

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Armenien (KOM(2009)0531 – C7-0268/2009 – 2009/0150(CNS))

2010/C 285 E/21

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0531),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0268/2009),

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0059/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/116 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/116

---

Tisdag 24 november 2009Makroekonomiskt stöd till Serbien *

P7_TA(2009)0073

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Serbien (KOM(2009)0513 – C7-0270/2009 – 2009/0145(CNS))

2010/C 285 E/22

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0513),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0270/2009),

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0061/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/117 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/117

---

Tisdag 24 november 2009Makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina *

P7_TA(2009)0074

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina (KOM(2009)0596 – C7-0278/2009 – 2009/0166(CNS))

2010/C 285 E/23

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0596),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0278/2009),

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0067/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/118 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/118

---

Tisdag 24 november 2009Gemensamt system för mervärdesskatt *

P7_TA(2009)0075

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets direktiv om ändring av olika bestämmelser i direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (10893/2009 – C7-0002/2009 – 2007/0238(CNS))

2010/C 285 E/24

(Samrådsförfarandet – nytt samråd)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets förslag (10893/2009),

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2007)0677),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juli 2008 (1),

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet på nytt (C7-0002/2009),

med beaktande av artiklarna 55 och 59.3 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0055/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| RÅDETS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till direktiv – ändringsakt


  Skäl 8 |
| (8) | I samband med anslutningen fick Bulgarien och Rumänien tillstånd att bevilja en skattebefrielse för små företag och att fortsätta att tillämpa en befrielse från mervärdesskatt för internationell persontransport. För klarhetens och konsekvensens skull bör dessa skattebefrielser införas i själva direktivet. |

RÅDETS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 8

(8)

I samband med anslutningen fick Bulgarien och Rumänien tillstånd att bevilja en skattebefrielse för små företag och att fortsätta att tillämpa en befrielse från mervärdesskatt för internationell persontransport. För klarhetens och konsekvensens skull bör dessa skattebefrielser införas i själva direktivet.

| (8) | I samband med anslutningen fick Bulgarien och Rumänien tillstånd att bevilja en skattebefrielse för små företag och att fortsätta att tillämpa en befrielse från mervärdesskatt för internationell persontransport. För klarhetens och konsekvensens skull bör dessa skattebefrielser införas i själva direktivet.
  Frågan om huruvida dessa undantag är lagliga och nödvändiga bör undersökas minst vartannat år. |
| --- | --- |

(8)

I samband med anslutningen fick Bulgarien och Rumänien tillstånd att bevilja en skattebefrielse för små företag och att fortsätta att tillämpa en befrielse från mervärdesskatt för internationell persontransport. För klarhetens och konsekvensens skull bör dessa skattebefrielser införas i själva direktivet.
  Frågan om huruvida dessa undantag är lagliga och nödvändiga bör undersökas minst vartannat år.

Ändring 2

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 9

| (9) | Grundregeln för avdragsrätten är att denna rätt endast inträder i den mån varorna och tjänsterna används av en beskattningsbar person i samband med
  dennes yrkesverksamhet
  . Denna regel bör klargöras och stärkas med avseende på tillhandahållande av fast egendom
  och utgifter med anknytning därtill,
  för att säkerställa att beskattningsbara personer får samma behandling närhelst fast egendom som de använder i sin yrkesverksamhet inte uteslutande används i samband med denna. |
| --- | --- |

(9)

Grundregeln för avdragsrätten är att denna rätt endast inträder i den mån varorna och tjänsterna används av en beskattningsbar person i samband med
  dennes yrkesverksamhet
  . Denna regel bör klargöras och stärkas med avseende på tillhandahållande av fast egendom
  och utgifter med anknytning därtill,
  för att säkerställa att beskattningsbara personer får samma behandling närhelst fast egendom som de använder i sin yrkesverksamhet inte uteslutande används i samband med denna.

| (9) | Grundregeln för avdragsrätten är att denna rätt endast inträder i den mån varorna och tjänsterna används av en beskattningsbar person i samband med
  denna persons transaktioner som medför rätt till avdrag
  . Denna regel bör klargöras och stärkas med avseende på tillhandahållande av fast egendom för att säkerställa att beskattningsbara personer får samma behandling närhelst fast egendom som de använder i sin yrkesverksamhet inte uteslutande används i samband med denna.
  Det ursprungliga utövandet av avdragsrätten bör därför begränsas till sådan användning som resulterar i transaktioner som medför rätt till avdrag när skatten blir utkrävbar. |
| --- | --- |

(9)

Grundregeln för avdragsrätten är att denna rätt endast inträder i den mån varorna och tjänsterna används av en beskattningsbar person i samband med
  denna persons transaktioner som medför rätt till avdrag
  . Denna regel bör klargöras och stärkas med avseende på tillhandahållande av fast egendom för att säkerställa att beskattningsbara personer får samma behandling närhelst fast egendom som de använder i sin yrkesverksamhet inte uteslutande används i samband med denna.
  Det ursprungliga utövandet av avdragsrätten bör därför begränsas till sådan användning som resulterar i transaktioner som medför rätt till avdrag när skatten blir utkrävbar.

Ändring 3

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | Fast egendom och utgifter med anknytning därtill utgör de mest betydelsefulla fallen där regeln bör klargöras och förstärkas,
  men
  med tanke på sådan egendoms värde och ekonomiska livslängd och det faktum att blandad användning av denna typ av egendom är vanligt förekommande
  är det inte desto mindre lämpligt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, tillåta medlemsstaterna att tillämpa samma regel på lös egendom som är av varaktig karaktär och ingår i rörelsetillgångarna
  . |
| --- | --- |

(10)

Fast egendom och utgifter med anknytning därtill utgör de mest betydelsefulla fallen där regeln bör klargöras och förstärkas,
  men
  med tanke på sådan egendoms värde och ekonomiska livslängd och det faktum att blandad användning av denna typ av egendom är vanligt förekommande
  är det inte desto mindre lämpligt att, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, tillåta medlemsstaterna att tillämpa samma regel på lös egendom som är av varaktig karaktär och ingår i rörelsetillgångarna
  .

| (10) | Eftersom
  fast egendom och utgifter med anknytning därtill utgör de mest betydelsefulla fallen där regeln bör klargöras och förstärkas, med tanke på sådan egendoms värde och ekonomiska livslängd och det faktum att blandad användning av denna typ av egendom är vanligt förekommande
  , bör den ursprungliga avdragsrätten tillämpas på fast egendom som tillhandahålls till en beskattningsbar person och på viktiga tjänster i samband med sådan fast egendom, vilka med tanke på sitt ekonomiska värde kan likställas med förvärv av fast egendom. Omvänt bör mindre reparationer eller förbättringar som har en begränsad ekonomisk betydelse inte omfattas av denna bestämmelse
  . |
| --- | --- |

(10)

Eftersom
  fast egendom och utgifter med anknytning därtill utgör de mest betydelsefulla fallen där regeln bör klargöras och förstärkas, med tanke på sådan egendoms värde och ekonomiska livslängd och det faktum att blandad användning av denna typ av egendom är vanligt förekommande
  , bör den ursprungliga avdragsrätten tillämpas på fast egendom som tillhandahålls till en beskattningsbar person och på viktiga tjänster i samband med sådan fast egendom, vilka med tanke på sitt ekonomiska värde kan likställas med förvärv av fast egendom. Omvänt bör mindre reparationer eller förbättringar som har en begränsad ekonomisk betydelse inte omfattas av denna bestämmelse
  .

Ändring 4

Förslag till direktiv – ändringsakt

Skäl 11

| (11) | I syfte att garantera ett rättvist avdragssystem för beskattningsbara personer i samband med de nya reglerna bör ett justeringssystem införas i enlighet med
  de övriga
  reglerna för avdragsjustering, i vilket förändringar i den berörda egendomens användning inom och utanför rörelsen beaktas. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att garantera ett rättvist avdragssystem för beskattningsbara personer i samband med de nya reglerna bör ett justeringssystem införas i enlighet med
  de övriga
  reglerna för avdragsjustering, i vilket förändringar i den berörda egendomens användning inom och utanför rörelsen beaktas.

| (11) | I syfte att garantera ett rättvist avdragssystem för beskattningsbara personer i samband med de nya reglerna bör ett justeringssystem införas i enlighet med reglerna för avdragsjustering, i vilket förändringar i den berörda egendomens användning inom och utanför rörelsen beaktas
  under en period motsvarande den nuvarande justeringsperioden för investeringsvaror som förvärvats som fast egendom
  . |
| --- | --- |

(11)

I syfte att garantera ett rättvist avdragssystem för beskattningsbara personer i samband med de nya reglerna bör ett justeringssystem införas i enlighet med reglerna för avdragsjustering, i vilket förändringar i den berörda egendomens användning inom och utanför rörelsen beaktas
  under en period motsvarande den nuvarande justeringsperioden för investeringsvaror som förvärvats som fast egendom
  .

Ändring 5

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 – punkt 12

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 168a – punkt 1

1.   När fast egendom som ingår i en beskattningsbar persons rörelsetillgångar och av den beskattningsbara personen används både för rörelsens verksamhet och för eget bruk eller för personalens bruk eller, mer allmänt, för rörelsefrämmande ändamål, ska
  mervärdesskatten på utgifter i samband med denna egendom vara avdragsgill i enlighet med principerna i artiklarna 167, 168, 169 och 173 endast i proportion till den beskattningsbara personens användning för rörelsens verksamhet
  .

Genom undantag från artikel 26 ska ändringar av den proportion i vilken fast egendom används enligt första stycket beaktas i enlighet med
  principerna i artiklarna 184–192 så som de tillämpas i respektive medlemsstat
  .

1.   När fast egendom som ingår i en beskattningsbar persons rörelsetillgångar och av den beskattningsbara personen används både för rörelsens verksamhet och för eget bruk eller för personalens bruk eller, mer allmänt, för rörelsefrämmande ändamål, ska
  den ursprungliga avdragsrätten, som uppkommer vid den tidpunkt då skatten blir utkrävbar, begränsas till att omfatta den proportion i vilken fastigheten används för transaktioner som medför rätt till avdrag
  .

Genom undantag från artikel 26 ska ändringar av den proportion i vilken fast egendom används enligt första stycket beaktas i enlighet med
  de villkor som anges i artiklarna 187, 188, 190 och 192 när det gäller justering av den ursprungliga avdragsrätten
  .

När det gäller fast egendom som har förvärvats som investeringsvaror, ska de förändringar som avses i andra stycket beaktas under en period som fastställs av medlemsstaterna i enlighet med artikel 187.1.

Ändring 6

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1 - punkt 12

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 168a – punkt 2

2.
     
  Medlemsstaterna får även tillämpa punkt 1 när det gäller mervärdesskatt på utgifter i samband med andra varor som ingår i en rörelses tillgångar enligt egna angivelser.”

utgår

Ändring 7

Förslag till direktiv – ändringsakt

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Utvärdering

Kommissionen ska undersöka i vilken utsträckning det skulle vara lämpligt att tillåta medlemsstaterna att tillämpa artikel 168a.1 i direktiv 2006/112/EG, och de allmänna bestämmelserna om justering i artiklarna 184-192 i detta direktiv, på lös egendom som är av varaktig karaktär och ingår i rörelsetillgångarna. Eventuella lagstiftningsförslag på detta område ska syfta till en harmonisering av gällande regler, i syfte att i största möjliga utsträckning avlägsna faktorer som skulle kunna snedvrida konkurrensen och därmed garantera en välfungerande inre marknad. Ett sådant lagstiftningsförslag ska åtföljas av en oberoende konsekvensbedömning som tar hänsyn till både negativa och positiva aspekter.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0319.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/121 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/121

---

Tisdag 24 november 2009Ändring av bilagorna II och III till Ospar-konventionen *

P7_TA(2009)0076

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av ändringarna av bilagorna II och III till konventionen för skydd av den marina miljön i Nordostatlanten (Ospar-konventionen) gällande lagring av koldioxidströmmar i geologiska formationer (KOM(2009)0236 – C7-0019/2009 – 2009/0071(CNS))

2010/C 285 E/25

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2009)0236),

med beaktande av artikel 175.1 och artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0019/2009),

med beaktande av artikel 55 och artikel 90.8 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0051/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts i bilagorna II och III till konventionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut med de ändringar som gjorts i bilagorna II och III till konventionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Irland, Island, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sverige och Tyskland parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Irland, Island, Luxemburg, Nederländerna, Norge, Portugal, Schweiz, Spanien, Storbritannien, Sverige och Tyskland parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till rådets beslut


  Skäl 4a (nytt) |
| | (4a) | Gemenskapen har nyligen antagit Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid (1). Enligt det direktivet bör geologisk lagring av koldioxid äga rum, förutsatt att lagringen får privat och nationellt stöd samt gemenskapsstöd och att tekniken visar sig vara miljösäker. Lagringen bör också hållas under fortlöpande uppsikt ur miljö- och säkerhetssynvinkel och bör på inget sätt tas som argument för att öka användningen av fossila bränslen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till rådets beslut

Skäl 4a (nytt)

(4a)

Gemenskapen har nyligen antagit Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/31/EG av den 23 april 2009 om geologisk lagring av koldioxid (1). Enligt det direktivet bör geologisk lagring av koldioxid äga rum, förutsatt att lagringen får privat och nationellt stöd samt gemenskapsstöd och att tekniken visar sig vara miljösäker. Lagringen bör också hållas under fortlöpande uppsikt ur miljö- och säkerhetssynvinkel och bör på inget sätt tas som argument för att öka användningen av fossila bränslen.

Ändring 2

Förslag till rådets beslut

Skäl 4b (nytt)

| (4b) | Delad behörighet mellan gemenskapen och medlemsstaterna, tillsammans med principen om enhetlighet vid företrädandet av gemenskapen på det internationella planet, talar för att gemenskapen och de av medlemsstaterna som är fördragsslutande parter i konventionen gemensamt ska deponera sina instrument för godkännande av ändringarna. |
| --- | --- |

(4b)

Delad behörighet mellan gemenskapen och medlemsstaterna, tillsammans med principen om enhetlighet vid företrädandet av gemenskapen på det internationella planet, talar för att gemenskapen och de av medlemsstaterna som är fördragsslutande parter i konventionen gemensamt ska deponera sina instrument för godkännande av ändringarna.

Ändring 3

Förslag till rådets beslut

Artikel 2 – stycke 1a (nytt)

De medlemsstater som är fördragsslutande parter i konventionen ska anstränga sig att vidta nödvändiga åtgärder för att deponera sina handlingar för ratifikation eller godkännande samtidigt med Europeiska gemenskapens och övriga medlemsstaters och i möjligaste mån inte senare än den 1 juni 2010.

---

(1)  
  EUT L 140, 5.6.2009, s. 114.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/123 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/123

---

Tisdag 24 november 2009Avtal mellan EG och Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (ändring av beslut 2006/326/EG) *

P7_TA(2009)0077

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/326/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om delgivning av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (KOM(2009)0100 – C6-0108/2009 – 2009/0031(CNS))

2010/C 285 E/26

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0100),

med beaktande av artiklarna 61 c och 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0108/2009),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0058/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/124 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/124

---

Tisdag 24 november 2009Avtal mellan EG och Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (ändring av beslut 2006/325/EG) *

P7_TA(2009)0078

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2006/325/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (KOM(2009)0101 – C6-0109/2009 – 2009/0034(CNS))

2010/C 285 E/27

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0101),

med beaktande av artiklarna 61.c och 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0109/2009)

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0056/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/125 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/125

---

Tisdag 24 november 2009Återhämtningsplan för liten hälleflundra *

P7_TA(2009)0079

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2115/2005 av den 20 december 2005 om upprättande av en återhämtningsplan för liten hälleflundra inom ramen för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (KOM(2009)0127 – C7-0006/2009 – 2009/0041(CNS))

2010/C 285 E/28

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0127),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0006/2009),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0046/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/126 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/126

---

Tisdag 24 november 2009Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) *

P7_TA(2009)0080

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens slutande av avtalet om Europeiska gemenskapens anslutning till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980 i dess ändrade lydelse enligt Vilniusprotokollet av den 3 juni 1999 (KOM(2009)0441 – C7-0164/2009 – 2009/0121(CNS))

2010/C 285 E/29

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2009)0441),

med beaktande av artiklarna 71 och 300.2 första stycket i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0164/2009),

med beaktande av artiklarna 55 och 90.8 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A7-0053/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/127 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/127

---

Tisdag 24 november 2009Protokollet om tillämplig lag för underhållsskyldighet *

P7_TA(2009)0081

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av protokollet om tillämplig lag för underhållsskyldighet (KOM(2009)0081 – C6-0101/2009 – 2009/0023(CNS))

2010/C 285 E/30

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2009)0081),

med beaktande av artiklarna 61.c och 300.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0101/2009),

med beaktande av artikel 55 och artikel 90.8 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0062/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av protokollet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/128 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/128

---

Tisdag 24 november 2009Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll - Del V ***I

P7_TA(2009)0083

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om anpassning till rådets beslut 1999/468/EG av vissa rättsakter som omfattas av det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget, med avseende på det föreskrivande förfarandet med kontroll – Anpassning till det föreskrivande förfarandet med kontroll – Del V (KOM(2009)0142 – C7-0047/2009 – 2009/0048(COD))

2010/C 285 E/31

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0142),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 152 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0047/2009),

med beaktande av sin resolution av den 23 september 2008 med rekommendationer till kommissionen om anpassning av rättsakter till det nya kommittébeslutet (1),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0036/2009).

| 1. | Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förkastar kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag för parlamentet med beaktande av Lissabonfördragets bestämmelser, särskilt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och parlamentets ovannämnda resolution av den 23 september 2008. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt förslag för parlamentet med beaktande av Lissabonfördragets bestämmelser, särskilt artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och parlamentets ovannämnda resolution av den 23 september 2008.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som anpassar gemenskapens regelverk till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag som anpassar gemenskapens regelverk till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0424.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/129

---

Tisdag 24 november 2009Användning av informationsteknik för tulländamål *

P7_TA(2009)0084

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2009 om initiativet från Republiken Frankrike inför antagande av rådets beslut om användning av informationsteknik för tulländamål (17483/2008 – C6-0037/2009 – 2009/0803(CNS))

2010/C 285 E/32

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Republiken Frankrikes initiativ (17483/2008),

med beaktande av artikel 30.1 a i EU-fördraget

med beaktande av artiklarna 39.1 och 34.2 c i EU-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0037/2009),

med beaktande av artiklarna 100 och 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0052/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Republiken Frankrikes initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Republiken Frankrikes initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Frankrikes initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Frankrikes initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt Republiken Frankrikes regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt Republiken Frankrikes regering parlamentets ståndpunkt.

| REPUBLIKEN FRANKRIKES INITIATIV | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Republiken Frankrikes initiativ


  Skäl 3 |
| (3) | Det är nödvändigt att förstärka samarbetet mellan tullmyndigheterna genom att fastställa förfaranden som möjliggör för tullmyndigheterna att agera gemensamt och utbyta personuppgifter eller andra uppgifter som har samband med olaglig handel genom användning av ny teknik på området för förvaltning och överföring av sådan information,
  om inte annat följer
  av bestämmelserna i
  Europarådets konvention
  om skydd
  för enskilda vid automatisk databehandling
  av personuppgifter
  ,
  som
  undertecknades i Strasbourg den 28 januari 1981,
  och principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation R (87) 15 av den 17 september 1987, som syftar till att reglera användningen av personuppgifter i polissektorn. |

REPUBLIKEN FRANKRIKES INITIATIV

ÄNDRING

Ändring 1

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 3

(3)

Det är nödvändigt att förstärka samarbetet mellan tullmyndigheterna genom att fastställa förfaranden som möjliggör för tullmyndigheterna att agera gemensamt och utbyta personuppgifter eller andra uppgifter som har samband med olaglig handel genom användning av ny teknik på området för förvaltning och överföring av sådan information,
  om inte annat följer
  av bestämmelserna i
  Europarådets konvention
  om skydd
  för enskilda vid automatisk databehandling
  av personuppgifter
  ,
  som
  undertecknades i Strasbourg den 28 januari 1981,
  och principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation R (87) 15 av den 17 september 1987, som syftar till att reglera användningen av personuppgifter i polissektorn.

| (3) | Det är nödvändigt att förstärka samarbetet mellan tullmyndigheterna genom att fastställa förfaranden som möjliggör för tullmyndigheterna att agera gemensamt och utbyta personuppgifter eller andra uppgifter som har samband med olaglig handel genom användning av ny teknik för förvaltning och överföring av sådan information,
  med beaktande
  av bestämmelserna i
  rådets rambeslut 2008/977/RIF av 27 november 2008
  om skydd av personuppgifter som
  behandlas inom ramen för polissamarbete
  och
  straffrättsligt samarbete

   (1)

  samt
  principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation nr R (87) 15 av den 17 september 1987, som reglerar användningen av personuppgifter i polissektorn. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att förstärka samarbetet mellan tullmyndigheterna genom att fastställa förfaranden som möjliggör för tullmyndigheterna att agera gemensamt och utbyta personuppgifter eller andra uppgifter som har samband med olaglig handel genom användning av ny teknik för förvaltning och överföring av sådan information,
  med beaktande
  av bestämmelserna i
  rådets rambeslut 2008/977/RIF av 27 november 2008
  om skydd av personuppgifter som
  behandlas inom ramen för polissamarbete
  och
  straffrättsligt samarbete

   (1)

  samt
  principerna i Europarådets ministerkommittés rekommendation nr R (87) 15 av den 17 september 1987, som reglerar användningen av personuppgifter i polissektorn.

Ändring 2

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 4

| (4) | Det är också nödvändigt att säkerställa en större komplementaritet med de åtgärder som vidtas i samarbetet med Europeiska polisbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) genom att
  dessa organ får tillgång till
  uppgifter i tullinformationssystemet. |
| --- | --- |

(4)

Det är också nödvändigt att säkerställa en större komplementaritet med de åtgärder som vidtas i samarbetet med Europeiska polisbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) genom att
  dessa organ får tillgång till
  uppgifter i tullinformationssystemet.

| (4) | Det är också nödvändigt att säkerställa en större komplementaritet med de åtgärder som vidtas i samarbetet med Europeiska polisbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) genom att
  tillåta att
  uppgifter i tullinformationssystemet
  på vissa villkor delges dessa organ
  . |
| --- | --- |

(4)

Det är också nödvändigt att säkerställa en större komplementaritet med de åtgärder som vidtas i samarbetet med Europeiska polisbyrån (Europol) och Europeiska enheten för rättsligt samarbete (Eurojust) genom att
  tillåta att
  uppgifter i tullinformationssystemet
  på vissa villkor delges dessa organ
  .

Ändring 3

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | Läsbehörighet för tullinformationssystemet skulle göra det möjligt för Eurojust att erhålla den information som krävs för en korrekt inledande översikt omedelbart för att kunna identifiera och övervinna rättsliga hinder och uppnå bättre lagföringsresultat. Läsbehörighet för registret för identifiering av tullutredningar skulle göra det möjligt för Eurojust att få information om pågående och avslutade utredningar i olika medlemsstater och därmed förbättra stödet till de rättsliga myndigheterna i de medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4a)

Läsbehörighet för tullinformationssystemet skulle göra det möjligt för Eurojust att erhålla den information som krävs för en korrekt inledande översikt omedelbart för att kunna identifiera och övervinna rättsliga hinder och uppnå bättre lagföringsresultat. Läsbehörighet för registret för identifiering av tullutredningar skulle göra det möjligt för Eurojust att få information om pågående och avslutade utredningar i olika medlemsstater och därmed förbättra stödet till de rättsliga myndigheterna i de medlemsstaterna.

Ändring 4

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Medlemsstaterna inser fördelarna av att ha full tillgång till registret för identifiering av tullutredningar när det gäller att samordna och förstärka kampen mot gränsöverskridande brottslighet. Medlemsstaterna bör därför förbinda sig att föra in uppgifter i den databasen i största möjliga omfattning. |
| --- | --- |

(5a)

Medlemsstaterna inser fördelarna av att ha full tillgång till registret för identifiering av tullutredningar när det gäller att samordna och förstärka kampen mot gränsöverskridande brottslighet. Medlemsstaterna bör därför förbinda sig att föra in uppgifter i den databasen i största möjliga omfattning.

Ändring 5

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 5b (nytt)

| (5b) | Uppgifter som erhålls från tullinformationssystemet bör under inga omständigheter överföras för att användas av nationella myndigheter i tredjeländer. |
| --- | --- |

(5b)

Uppgifter som erhålls från tullinformationssystemet bör under inga omständigheter överföras för att användas av nationella myndigheter i tredjeländer.

Ändring 6

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 8

| (8) | En operativ analys av verksamheten
  , medlen
  och
  avsikterna hos
  vissa personer eller företag som inte följer
  eller som inte tycks följa
  de nationella lagarna bör hjälpa tullmyndigheterna att i särskilda fall vidta lämpliga åtgärder för att nå de mål som fastställts för kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

(8)

En operativ analys av verksamheten
  , medlen
  och
  avsikterna hos
  vissa personer eller företag som inte följer
  eller som inte tycks följa
  de nationella lagarna bör hjälpa tullmyndigheterna att i särskilda fall vidta lämpliga åtgärder för att nå de mål som fastställts för kampen mot bedrägerier.

| (8) | En operativ analys av verksamheten
  hos
  vissa personer eller företag som inte följer de nationella lagarna och
  de medel som används eller har använts av dem för att snabbt kunna begå sådana brott som definieras i detta beslut, eller som har möjliggjort sådana brott,
  bör hjälpa tullmyndigheterna att i särskilda fall vidta lämpliga åtgärder för att nå de mål som fastställts för kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

(8)

En operativ analys av verksamheten
  hos
  vissa personer eller företag som inte följer de nationella lagarna och
  de medel som används eller har använts av dem för att snabbt kunna begå sådana brott som definieras i detta beslut, eller som har möjliggjort sådana brott,
  bör hjälpa tullmyndigheterna att i särskilda fall vidta lämpliga åtgärder för att nå de mål som fastställts för kampen mot bedrägerier.

Ändring 7

Republiken Frankrikes initiativ

Skäl 9a (nytt)

| (9a) | Detta beslut bör inte hindra medlemsstaterna att tillämpa sina egnakonstitutionella bestämmelser om allmänhetens tillgång till officiella handlingar. |
| --- | --- |

(9a)

Detta beslut bör inte hindra medlemsstaterna att tillämpa sina egnakonstitutionella bestämmelser om allmänhetens tillgång till officiella handlingar.

Ändring 8

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 2 – led 1 – led a

| a) | rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 36 och 223
  i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

a)

rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 36 och 223
  i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| a) | rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 30 och 296
  i EG-fördraget, |
| --- | --- |

a)

rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 30 och 296
  i EG-fördraget,

Ändring 9

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 2 – led 1 – led aa (nytt)

| aa) | åtgärder för att kontrollera förflyttningar av kontanta medel inom gemenskapen, när sådana åtgärder vidtas i enlighet med artikel 58 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

aa)

åtgärder för att kontrollera förflyttningar av kontanta medel inom gemenskapen, när sådana åtgärder vidtas i enlighet med artikel 58 i EG-fördraget,

Ändring 10

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 2 – led 1 – led b – led i

| i) | sådana lagar och andra författningar i en medlemsstat vilkas tillämpning helt eller delvis lyder under behörigheten av tullmyndigheterna i denna medlemsstat, angående gränsöverskridande rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 36 och 223
  i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, samt icke harmoniserade punktskatter, |
| --- | --- |

i)

sådana lagar och andra författningar i en medlemsstat vilkas tillämpning helt eller delvis lyder under behörigheten av tullmyndigheterna i denna medlemsstat, angående gränsöverskridande rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 36 och 223
  i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, samt icke harmoniserade punktskatter,

| i) | sådana lagar och andra författningar i en medlemsstat vilkas tillämpning helt eller delvis lyder under behörigheten av tullmyndigheterna i denna medlemsstat, angående gränsöverskridande rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 30 och 296
  i EG-fördraget, samt icke harmoniserade punktskatter, |
| --- | --- |

i)

sådana lagar och andra författningar i en medlemsstat vilkas tillämpning helt eller delvis lyder under behörigheten av tullmyndigheterna i denna medlemsstat, angående gränsöverskridande rörlighet för varor som är föremål för förbuds-, restriktions- och kontrollåtgärder, speciellt sådana som avses i
  artiklarna 30 och 296
  i EG-fördraget, samt icke harmoniserade punktskatter,

Ändring 11

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 2 – led 2

| 2. | personuppgifter alla uppgifter som avser en identifierad eller identifierbar person. |
| --- | --- |

2.

personuppgifter alla uppgifter som avser en identifierad eller identifierbar person.

| 2. | personuppgifter varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar
  fysisk
  person
  (den registrerade). En identifierbar fysisk person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifieringsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans eller hennes fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet
  . |
| --- | --- |

2.

personuppgifter varje upplysning som avser en identifierad eller identifierbar
  fysisk
  person
  (den registrerade). En identifierbar fysisk person är en person som kan identifieras, direkt eller indirekt, framför allt genom hänvisning till ett identifieringsnummer eller till en eller flera faktorer som är specifika för hans eller hennes fysiska, fysiologiska, psykiska, ekonomiska, kulturella eller sociala identitet
  .

Ändring 13

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 3 – punkt 1 – led ga (nytt)

| ga) | Kvarhållande, beslag eller förverkande av kontanta medel. |
| --- | --- |

ga)

Kvarhållande, beslag eller förverkande av kontanta medel.

Ändring 14

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 4 – punkt 2 – led a

| a) | Efternamn, flicknamn, förnamn,
  tidigare efternamn
  och antagna namn. |
| --- | --- |

a)

Efternamn, flicknamn, förnamn,
  tidigare efternamn
  och antagna namn.

| a) | Efternamn, namn som ogift, förnamn och antagna namn. |
| --- | --- |

a)

Efternamn, namn som ogift, förnamn och antagna namn.

Ändring 15

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 4 – punkt 4 – inledningen

4.   När det gäller kategorin i
  artikel 3 g
  ska de personuppgifter som införts i systemet inte omfatta mer än följande:

4.   När det gäller kategorierna i
  artikel 3.1 g och ga
  ska de personuppgifter som införts i systemet inte omfatta mer än följande:

Ändring 16

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 4 – punkt 5

5.   Sådana personuppgifter som avses i artikel 6
  första meningen i Europarådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter, som undertecknades i Strasbourg den28 januari 1981, härefter kallad 1981 års Strasbourgkonvention,
  ska inte i något fall införas.

5.   Sådana personuppgifter som avses i artikel 6
  i rambeslut 2008/977/RIF
  ska inte i något fall införas.

Ändring 17

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 5 – punkt 1

1.   Uppgifter om kategorierna i
  artikel 3
  ska införas i tullinformationssystemet endast för observation och rapportering, hemlig övervakning, särskilda kontroller och operativ analys.

1.   Uppgifter i de kategorier som avses i artikel 3.1 a-g
  ska införas i tullinformationssystemet endast för observation och rapportering, hemlig övervakning, särskilda kontroller och
  strategisk eller
  operativ analys.

Ändring 18

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 5 – punkt 1a (ny)

1a.
     
  Uppgifter i den kategori som avses i artikel 3.1 ga ska införas i tullinformationssystemet endast för strategisk eller operativ analys.

Ändring 19

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 5 – punkt 2

2.   För de föreslagna åtgärder som avses i punkt 1, dvs. observation eller rapportering, hemlig övervakning, särskilda kontroller eller operativ analys, får personuppgifter inom kategorierna i artikel 3 införas i tullinformationssystemet endast om det, särskilt på grundval av tidigare illegal verksamhet, finns faktiska
  tecken
  som tyder på att den berörda personen har gjort, gör eller kommer att göra sig skyldig till grova överträdelser av nationella lagar.

2.   För de föreslagna åtgärder som avses i punkt 1, dvs. observation och rapportering, hemlig övervakning, särskilda kontroller
  och strategisk
  eller operativ analys, får personuppgifter inom de kategorier som avses i artikel 3.1, med undantag av led e,
  införas i tullinformationssystemet endast om det, särskilt på grundval av tidigare illegal verksamhet, finns faktiska
  indikationer eller rimliga skäl
  som tyder på att den berörda personen har gjort, gör eller kommer att göra sig skyldig till grova överträdelser av nationella lagar.

Ändring 20

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 6 – punkt 1 – led iv

| iv) | Personer som medföljer den berörda personen, eller transportmedlets passagerare. |
| --- | --- |

iv)

Personer som medföljer den berörda personen, eller transportmedlets passagerare.

utgår

Ändring 21

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 7 – punkt 2

2.   Varje medlemsstat ska till de andra medlemsstaterna och till den kommitté som avses i artikel 23 översända en förteckning över de behöriga myndigheter som utsetts i enlighet med punkt 1 i den här artikeln och som är behöriga att ha direkt tillgång till tullinformationssystemet
  , och i fråga om
  varje myndighet
  ska förteckningen precisera till
  vilka uppgifter
  denna kan få tillgång
  och för vilka
  ändamål
  .

2.   Varje medlemsstat ska till varje annan medlemsstat och till den kommitté som avses i artikel 23 översända en förteckning över de behöriga myndigheter som den har utsett i enlighet med punkt 1 i den här artikeln och som är behöriga att ha direkt tillgång till tullinformationssystemet
  . Varje ändring som görs i denna förteckning ska också meddelas de andra medlemsstaterna och till den kommitté som avses i artikel 23. I förteckningen ska för
  varje myndighet
  anges
  vilka uppgifter
  den får hämta
  och för vilka
  syften uppgifterna får hämtas
  .
  Varje medlemsstat ska säkerställa att förteckningen och alla ändringar i den publiceras.

Ändring 22

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 7 – punkt 3

3.
     
  Genom undantag från bestämmelserna i punkterna 1 och 2 får medlemsstaterna genom enhälligt samtycke tillåta att internationella eller regionala organisationer får tillgång till tullinformationssystemet. Ett sådant samtycke måste lämnas i form av ett rådsbeslut. När medlemsstaterna fattar sitt beslut ska de ta i beaktande alla befintliga bilaterala arrangemang och alla utlåtanden av den gemensamma tillsynsmyndigheten som avses i artikel 25 om huruvida dataskyddsbestämmelserna är tillräckliga.

utgår

Ändring 23

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 8 – punkt 1

1.   Medlemsstaterna får endast använda de uppgifter som de erhåller från tullinformationssystemet för att uppnå det mål som avses i artikel 1.2.
  De får dock använda dem för administrativa eller andra ändamål med föregående tillstånd från den medlemsstat som infört uppgifterna i systemet och om inte annat följer av de villkor som angetts av denna medlemsstat. En sådan användning för andra ändamål ska vara förenlig med lagar, förordningar och förfaranden i den medlemsstat som önskar använda uppgifterna och bör beakta princip 5.5 i Europarådets ministerkommittés rekommendation R(87) 15 av den 17 september 1987, som syftar till att reglera användningen av personuppgifter i polissektorn, nedan kallad rekommendation R(87) 15.

1.   Medlemsstaterna
  , Europol och Eurojust
  får endast använda de uppgifter som de erhåller från tullinformationssystemet för att uppnå det mål som avses i artikel 1.2.

Ändring 24

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 8 – punkt 2

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1 och 4 i denna artikel, artikel 7.3 samt artiklarna 11 och 12, får uppgifter som erhålls från tullinformationssystemet brukas endast av de nationella myndigheter som varje medlemsstat angett och som i enlighet med lagar, förordningar och förfaranden i denna medlemsstat är behöriga att vidta åtgärder för att uppnå det mål som avses i artikel 1.2.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 11 och 12, får uppgifter som erhålls från tullinformationssystemet brukas endast av de nationella myndigheter som varje medlemsstat angett och som i enlighet med lagar, förordningar och förfaranden i denna medlemsstat är behöriga att vidta åtgärder för att uppnå det mål som avses i artikel 1.2.

Ändring 25

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 8 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Varje ändring som görs i denna förteckning ska också meddelas de andra medlemsstaterna och den kommitté som avses i artikel 23. Varje medlemsstat ska säkerställa att förteckningen och alla ändringar i den publiceras.

Ändring 26

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 8 – punkt 4

4.
     
  Uppgifter som erhålls från tullinformationssystemet får, med föregående tillstånd av den medlemsstat som infört uppgifterna i systemet och om inte annat följer av de villkor som denna stat angett, överföras till andra nationella myndigheter än dem som avses i punkt 2, till tredjeländer och till internationella och regionala organisationer som vill använda dem. Varje medlemsstat ska vidta särskilda åtgärder för att säkerställa skyddet för dessa uppgifter när de överförs till eller överlämnas till organ som är belägna utanför dess territorium. En redogörelse för dessa åtgärder ska meddelas den gemensamma tillsynsmyndigheten som avses i artikel 25.

utgår

Ändring 27

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 11

1.
     Om inte annat följer av kapitel IX i detta beslut har Europeiska polisbyrån (Europol) rätt att inom ramen för sitt mandat
  få tillgång till de
  uppgifter som införts i tullinformationssystemet i enlighet med artiklarna 2, 3, 4, 5 och 6
  , att direkt söka i dem och att föra in uppgifter i nämnda system
  .

Om inte annat följer av kapitel IX i detta beslut har Europol rätt att inom ramen för sitt mandat
  och med vederbörlig motivering begära att en tydligt identifierad tjänsteman ska delges
  uppgifter som införts i tullinformationssystemet i enlighet med artiklarna 2, 3, 4, 5 och 6.

2.
     
  Om en sökning som Europol utför visar att det föreligger en rapportering i tullinformationssystemet, ska Europol via de kanaler som fastställs i rådets beslut ... om upprättandet av den europeiska polisbyrån, nedan kallat Europolbeslutet, informera registreringsmedlemsstaten om detta.

De uppgifter som delges i enlighet med föregående punkt ska omedelbart förstöras om det visar sig att de inte är relevanta för en pågående utredning eller undersökning som Europol bedriver, eller i enlighet med bestämmelserna i artikel 14. Europol ska meddela den behöriga myndighet som vidarebefordrat uppgifterna om att uppgifterna förstörts och motivet till detta. Den behöriga myndigheten ska diarieföra meddelandet.

3.
     
  Användning av uppgifter från en sökning i tullinformationssystemet ska ske med samtycke från den medlemsstat som infört uppgifterna i systemet. Om denna medlemsstat tillåter att dessa uppgifter används regleras behandlingen genom Europolbeslutet. Europol får meddela sådan information till tredjeländer eller utomstående instanser endast med samtycke från den medlemsstat som infört uppgifterna i systemet.

4.
     
  Europol kan begära andra uppgifter från de berörda medlemsstaterna i enlighet med Europolbeslutet.

5.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 3 och 4, ska Europol inte sammankoppla några delar av tullinformationssystemet eller överföra uppgifter i detta till vilka den har tillgång med något datoriserat system för insamling av uppgifter som drivs av eller vid Europol, eller ladda ned eller på annat sätt kopiera några delar av tullinformationssystemet.

Europol ska begränsa tillgången till uppgifter som har införts i tullinformationssystemet till personal vid Europol med särskilt tillstånd.

Europol ska låta den gemensamma tillsynsmyndighet som har inrättats i enlighet med artikel 34 i Europolbeslutet se över Europols verksamhet i samband med att den utövar sin rätt att inhämta och söka uppgifter som har införts i tullinformationssystemet.

Ändring 28

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 11 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  Ingenting i denna artikel ska tolkas så att det påverkar bestämmelserna i rådets beslut2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol)

   (2)

  (nedan kallat ”beslutet om Europol”) beträffande uppgiftsskydd och ansvaret för otillåten eller felaktig behandling av sådana uppgifter genom personal vid Europol, eller så att det påverkar befogenheterna för den gemensamma tillsynsmyndighet som inrättats genom det beslutet.

Ändring 29

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 12 – punkt 1

1.   
  Om inte annat följer av kapitel IX har
  de nationella
  medlemmar
  i
  Europeiska enheten för rättsligt samarbete (
  Eurojust
  ) och
  deras biträdande medlemmar rätt att inom ramen för sitt mandat få tillgång till de uppgifter som införts i tullinformationssystemet i enlighet med
  artiklarna 2
  ,
  3, 4, 5 och 6
  och att söka i dem.

1.   
  För att fullgöra sina uppgifter ska
  de nationella
  medlemmarna
  i Eurojust
  ,
  deras
  suppleanter,
  biträdande medlemmar
  och personal med särskilt tillstånd ha
  rätt att inom ramen för sitt mandat få åtkomst till de uppgifter som införts i tullinformationssystemet i enlighet med
  artiklarna 1, 3, 4, 5, 6, 15, 16, 17, 18 och 19
  och att söka i dem.

Ändring 30

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 12 – punkt 2

2.   Om en sökning som görs av en nationell medlem i Eurojust visar att det
  föreligger en registrering
  i tullinformationssystemet, ska han eller hon informera
  registreringsmedlemsstaten om detta. Uppgifter som erhålls genom en sådan sökning får endast vidarebefordras till tredjeländer och utomstående instanser med samtycke från
  den medlemsstat som
  har gjort
  registreringen.

2.   Om en sökning av en nationell medlem i Eurojust
  , dennes suppleant, biträdande medlemmar eller personal med särskilt tillstånd ger vid handen att det
  finns en matchning mellan information som behandlats av Eurojust och uppgifter
  i tullinformationssystemet, ska han eller hon informera den medlemsstat som
  gjorde
  registreringen.

Ändring 31

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 12 – punkt 3

3.   Ingenting i denna artikel ska tolkas så att det påverkar bestämmelserna i
  rådets beslut 2002/187/Rif
  av den
  28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet
  beträffande uppgiftsskydd och ansvaret för otillåten eller felaktig behandling av sådana uppgifter genom nationella medlemmar i Eurojust
  eller
  deras biträdande medlemmar, eller så att det påverkar befogenheterna för den gemensamma tillsynsmyndighet som inrättats genom det beslutet.

3.   Ingenting i denna artikel ska tolkas så att det påverkar bestämmelserna i
  rådets beslut 2009/426/RIF
  av den
  16 december 2008 om förstärkning av Eurojust

   (3) beträffande uppgiftsskydd och ansvaret för otillåten eller felaktig behandling av sådana uppgifter genom nationella medlemmar i Eurojust
  ,
  deras
  suppleanter,
  biträdande medlemmar
  och personal med särskilt tillstånd
  , eller så att det påverkar befogenheterna för den gemensamma tillsynsmyndighet som inrättats genom det beslutet.

Ändring 32

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 12 – punkt 4

4.   Ingen del av tullinformationssystemet till vilken de nationella medlemmarna
  eller
  deras biträdande medlemmar har tillgång får sammankopplas med ett datasystem för insamling och bearbetning av uppgifter som drivs av eller vid Eurojust, och uppgifter från det första får inte heller överföras till det andra, och inga delar av tullinformationssystemet får laddas ned.

4.   Ingen del av tullinformationssystemet till vilken de nationella medlemmarna
  i Eurojust,
  deras
  suppleanter,
  biträdande medlemmar
  eller personal med särskilt tillstånd
  har åtkomst får sammankopplas med ett datasystem för insamling och bearbetning av uppgifter som drivs av eller vid Eurojust, och uppgifter från det första får inte heller överföras till det andra, och inga delar av tullinformationssystemet får laddas ned.

Ändring 33

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 12 – punkt 5

5.   Endast nationella medlemmar av Eurojust
  och
  deras biträdande medlemmar, och inte
  personalen
  vid Eurojust, ska ha åtkomst till tullinformationssystemet.

5.   Endast nationella medlemmar i Eurojust
  ,
  deras
  suppleanter,
  biträdande medlemmar
  och personal med särskilt tillstånd
  , och inte
  annan personal
  vid Eurojust, ska ha åtkomst till uppgifter i tullinformationssystemet.

Ändring 34

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 13 – punkt 1

1.   Endast den uppgiftslämnande medlemsstaten
  eller Europol
  ska ha rätt att ändra, komplettera, rätta eller
  utplåna
  uppgifter som den har infört i tullinformationssystemet.

1.   Endast den uppgiftslämnande medlemsstaten ska ha rätt att ändra, komplettera, rätta eller
  radera
  uppgifter som den har infört i tullinformationssystemet.

Ändring 35

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 13 – punkt 2

2.   Om en uppgiftslämnande medlemsstat
  eller Europol
  skulle upptäcka eller uppmärksammas på att de uppgifter som den har infört är oriktiga i sak eller har införts eller lagrats i strid med detta beslut, ska den ändra, komplettera, rätta eller
  utplåna
  dessa uppgifter på lämpligt sätt och informera de andra medlemsstaterna och
  Europol
  om detta.

2.   Om en uppgiftslämnande medlemsstat skulle upptäcka eller uppmärksammas på att de uppgifter som den har infört är oriktiga i sak eller har införts eller lagrats i strid med detta beslut, ska den ändra, komplettera, rätta eller
  radera
  dessa uppgifter på lämpligt sätt och underrätta de övriga medlemsstaterna
  och Eurojust
  om detta.

Ändring 36

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 13 – punkt 3

3.   Om en medlemsstat
  eller
  Europol har bevis som tyder på att en uppgift är materiellt oriktig eller har införts eller lagrats i tullinformationssystemet i strid med detta beslut ska den informera den uppgiftslämnande medlemsstaten
  eller Europol
  snarast möjligt.
  Denna part
  ska kontrollera de berörda uppgifterna och, om så är nödvändigt,
  utan dröjsmål
  rätta eller
  utplåna
  dem. Den uppgiftslämnande medlemsstaten
  eller Europol
  ska
  informera
  övriga
  medlemsstater eller Europol om företagna rättelser
  eller
  om vad som utplånats
  .

3.   Om en medlemsstat
  ,
  Europol
  eller Eurojust
  har bevis som tyder på att en uppgift är oriktig i sak eller har införts eller lagrats i tullinformationssystemet i strid med detta beslut ska den informera den uppgiftslämnande medlemsstaten snarast möjligt.
  Den uppgiftslämnande medlemsstaten
  ska kontrollera de berörda uppgifterna och, om så är nödvändigt,
  omedelbart
  rätta eller
  radera
  dem. Den uppgiftslämnande medlemsstaten ska
  underrätta de
  övriga
  medlemsstaterna och Eurojust när en datauppgift har rättats
  eller
  raderats
  .

Ändring 37

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 13 – punkt 4

4.   Om en medlemsstat
  eller Europol
  vid införandet av uppgifter i tullinformationssystemet upptäcker att dess rapport strider mot en tidigare rapport i fråga om innehåll eller erforderliga åtgärder, ska medlemsstaten
  eller Europol
  omedelbart informera den medlemsstat
  eller Europol
  som gjorde den tidigare rapporten. De båda medlemsstaterna
  eller medlemstaten och Europol
  ska sedan försöka
  att
  lösa problemet. Om de inte kommer överens ska den första rapporten behållas, men de delar av den nya rapporten som inte står i strid med den förra ska införas i systemet.

4.   Om en medlemsstat vid införandet av uppgifter i tullinformationssystemet upptäcker att dess rapport strider mot en tidigare rapport i fråga om innehåll eller erforderliga åtgärder, ska medlemsstaten omedelbart underrätta den medlemsstat som upprättat den tidigare rapporten. De båda medlemsstaterna ska sedan försöka lösa problemet. Om de inte kommer överens ska den första rapporten behållas, men de delar av den nya rapporten som inte står i strid med den förra ska införas i systemet.

Ändring 38

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 13 – punkt 5

5.   Om en domstol eller en annan behörig myndighet i en medlemsstat fattar ett slutligt beslut att ändra, komplettera, rätta eller
  utplåna
  uppgifter i tullinformationssystemet, ska övriga medlemsstater och Europol gemensamt åta sig att verkställa detta om inte annat följer av detta beslut. Om dessa beslut av domstolar eller andra behöriga myndigheter, däribland de beslut som avses i artikel 22.4 vad gäller rättelse eller
  utplåning
  , strider mot sådana beslut, ska den medlemsstat
  eller Europol
  som
  har infört
  de berörda uppgifterna
  utplåna dem från systemet
  .

5.   Om en domstol eller en annan behörig myndighet i en medlemsstat fattar ett slutligt beslut att ändra, komplettera, rätta eller
  radera
  uppgifter i tullinformationssystemet, ska medlemsstaterna ömsesidigt åta sig att verkställa detta om inte annat följer av detta beslut. Om dessa beslut av domstolar eller andra behöriga myndigheter, inbegripet de beslut som avses i artikel 22.4 vad gäller rättelse eller
  radering
  , strider mot sådana beslut, ska den medlemsstat som
  införde
  de berörda uppgifterna
  radera dem ur tullinformationssystemet
  .

Ändring 39

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 14 – punkt 1

1.   Uppgifter som införts i tullinformationssystemet ska bevaras endast under den tid som behövs för att uppnå det syfte för vilket de infördes. Behovet att bevara dem ska omprövas minst en gång per år av den uppgiftslämnande medlemsstaten
  eller Europol, om uppgifterna förts in av Europol
  .

1.   Uppgifter som införts i tullinformationssystemet ska bevaras endast under den tid som behövs för att uppnå det syfte för vilket de infördes. Behovet att bevara dem ska ses över minst en gång per år av den uppgiftslämnande medlemsstaten.

Ändring 40

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 14 – punkt 2

2.   Den uppgiftslämnande medlemsstaten
  eller Europol, om uppgifterna förts in av detta organ,
  får inom omprövningsperioden besluta att bevara uppgifterna till nästa omprövning om det är nödvändigt för att uppnå de syften för vilka de infördes. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22 ska dessa uppgifter automatiskt överföras till den del av tullinformationssystemet till vilken tillgången är begränsad i enlighet med punkt 4, om något beslut om att behålla uppgifterna inte fattats.

2.   Den uppgiftslämnande medlemsstaten får inom omprövningsperioden besluta att bevara uppgifterna till nästa omprövning om det är nödvändigt för att uppnå de syften för vilka de infördes. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22 ska dessa uppgifter automatiskt överföras till den del av tullinformationssystemet till vilken åtkomsten är begränsad i enlighet med punkt 4, om något beslut om att behålla uppgifterna inte fattats.

Ändring 41

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 14 – punkt 3

3.   När en överföring av uppgifter från tullinformationssystemet i enlighet med punkt 2 är förestående ska tullinformationssystemet automatiskt en månad i förväg underrätta den uppgiftslämnande medlemsstaten
  eller Europol, om uppgifterna förts in av detta organ
  .

3.   När en överföring av uppgifter från tullinformationssystemet i enlighet med punkt 2 är förestående ska tullinformationssystemet automatiskt en månad i förväg underrätta den uppgiftslämnande medlemsstaten.

Ändring 42

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 14 – punkt 4

4.   De uppgifter som överförts i enlighet med punkt 2 ska bevaras ytterligare ett år i tullinformationssystemet men ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22, endast vara tillgängliga för en företrädare för den kommitté som avses i artikel 23 eller för de tillsynsmyndigheter som avses i
  artiklarna 24.1 och 25.1
  . Under denna tid får uppgifterna endast tas fram för kontroll av deras riktighet och lagenlighet, varefter de ska
  utplånas
  .

4.   De uppgifter som överförts i enlighet med punkt 2 ska bevaras ytterligare ett år i tullinformationssystemet men ska, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22, endast vara tillgängliga för en företrädare för den kommitté som avses i artikel 23 eller för de tillsynsmyndigheter som avses i
  artiklarna 22a och 25a
  . Under denna tid får uppgifterna endast tas fram för kontroll av deras riktighet och lagenlighet, varefter de ska
  raderas
  .

Ändring 43

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 15 – punkt 1

1.   Tullinformationssystemet ska, utöver de uppgifter som avses i artikel 3, även innefatta de uppgifter som avses i detta kapitel i en särskild databas
  (
  nedan kallad registret för identifiering av tullutredningar
  )
  . Alla bestämmelser i denna konvention ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel eller kapitlen VII och VIII, även tillämpas på registret för identifiering av tullutredningar.

1.   Tullinformationssystemet ska, utöver de uppgifter som avses i artikel 3, även innefatta de uppgifter som avses i detta kapitel i en särskild databas
  ,
  nedan kallad registret för identifiering av tullutredningar. Alla bestämmelser i detta beslut ska, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel och kapitlen VII och VIII, även tillämpas på registret för identifiering av tullutredningar.
  Undantagen i artikel 21.3 är inte tillämpliga.

Ändring 44

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 15 – punkt 2

2.   Syftet med registret för identifiering av tullutredningar är att göra det möjligt för de myndigheter i en medlemsstat som är behöriga när det gäller tullutredningar och har utsetts enligt artikel 7 att, när de inleder en utredning eller gör utredningar om en eller flera personer eller företag, identifiera de behöriga myndigheter i de övriga medlemsstaterna som håller på med eller har gjort utredningar om dessa personer eller företag, för att genom information om förekomsten av utredningar uppnå de ändamål som anges i artikel 1.2.

2.   Syftet med registret för identifiering av tullutredningar är att göra det möjligt för de myndigheter i en medlemsstat som är behöriga när det gäller tullutredningar och har utsetts enligt artikel 7, när de inleder en utredning eller gör utredningar om en eller flera personer eller företag,
  samt för Europol och Eurojust, att
  identifiera de behöriga myndigheter i de övriga medlemsstaterna som håller på med eller har gjort utredningar om dessa personer eller företag, för att genom information om förekomsten av utredningar uppnå det syfte som anges i artikel 1.2.

Ändring 45

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 15 – punkt 3 –stycke 1 och stycke 2, inledningen

3.   Alla medlemsstater ska till varandra och till den kommitté som avses i artikel 23 översända en förteckning över grova överträdelser av de nationella lagarna till registret för identifiering av tullutredningar.

3.   Alla medlemsstater ska till varandra
  , Europol
  och
  Eurojust och
  till den kommitté som avses i artikel 23 översända en förteckning över grova överträdelser av de nationella lagarna till registret för identifiering av tullutredningar.

Denna förteckning ska endast omfatta sådana överträdelser som kan bestraffas med

Denna förteckning ska endast omfatta sådana överträdelser som kan bestraffas med

Ändring 46

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 15 – punkt 3 – led b

| b) | böter på minst
  15 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

böter på minst
  15 000 EUR
  .

| b) | böter på minst
  25 000 EUR
  . |
| --- | --- |

b)

böter på minst
  25 000 EUR
  .

Ändring 47

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 16 – punkt 1 – inledningen

1.   
  De behöriga myndigheterna ska föra in
  uppgifter ur utredningar i registret för identifiering av tullutredningar för de syften som anges i artikel 15.2. Dessa uppgifter får endast omfatta följande kategorier:

1.   Uppgifter ur utredningar
  ska införas
  i registret för identifiering av tullutredningar
  endast
  för de syften som anges i artikel 15.2. Dessa uppgifter får endast omfatta följande kategorier:

Ändring 49

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 17

En medlemsstat ska inte vara skyldig att i enskilda fall registrera uppgifterna enligt artikel 16, om och så länge som denna registrering skulle skada den allmänna ordningen eller andra väsentliga intressen, särskilt
  när det gäller skydd av personuppgifter i den berörda medlemsstaten
  .

En medlemsstat ska inte vara skyldig att i enskilda fall registrera uppgifterna enligt artikel 16, om och så länge som denna registrering skulle skada den allmänna ordningen eller andra väsentliga intressen, särskilt
  om detta skulle utgöra ett omedelbart och allvarligt hot mot dess allmänna säkerhet eller en annan medlemsstats eller en tredjestats allmänna säkerhet, eller när andra väsentliga intressen av lika stor betydelse står på spel, eller om en sådan registrering skulle kunna medföra allvarlig skada för individers rättigheter eller hindra en pågående utredning
  .

Ändring 50

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 18 – punkt 2 – led b

| b) | För företag: firmanamn och/eller det namn som används i affärsförbindelser och/eller momsnummer, och/eller registreringsnummer för punktskatter
  , och/eller adress
  . |
| --- | --- |

b)

För företag: firmanamn och/eller det namn som används i affärsförbindelser och/eller momsnummer, och/eller registreringsnummer för punktskatter
  , och/eller adress
  .

| b) | För företag: firmanamn och/eller det namn som används i affärsförbindelser och/eller
  adress och/eller
  momsnummer och/eller registreringsnummer för punktskatter. |
| --- | --- |

b)

För företag: firmanamn och/eller det namn som används i affärsförbindelser och/eller
  adress och/eller
  momsnummer och/eller registreringsnummer för punktskatter.

Ändring 51

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 19 – punkt 1 – led b

| b) | Uppgifter om utredningar som har lett till att en överträdelse konstaterats och som ännu inte resulterat i en dom eller straffavgift får bevaras i högst
  sex år
  . |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om utredningar som har lett till att en överträdelse konstaterats och som ännu inte resulterat i en dom eller straffavgift får bevaras i högst
  sex år
  .

| b) | Uppgifter om utredningar som har lett till att en överträdelse konstaterats och som ännu inte resulterat i en dom eller straffavgift får bevaras i högst
  tre år
  . |
| --- | --- |

b)

Uppgifter om utredningar som har lett till att en överträdelse konstaterats och som ännu inte resulterat i en dom eller straffavgift får bevaras i högst
  tre år
  .

Ändring 52

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 20

1.
     
  Varje medlemsstat som har för avsikt att erhålla eller införa personuppgifter i tullinformationssystemet, ska senast den ... anta bestämmelser som erbjuder åtminstone samma nivå av skydd för personuppgifter som följer av principerna i 1981 års Strasbourgkonvention
  .

Rambeslut 2008/977/RIF ska gälla för skydd vid utbyte av uppgifter i enlighet med detta beslut om inget annat anges i det här beslutet
  .

2.
     
  Medlemsstaten ska erhålla personuppgifter från eller införa sådana uppgifter i tullinformationssystemet endast om de bestämmelser enligt punkt 1 som syftar till skydd av dessa uppgifter har trätt i kraft i denna medlemsstat. Medlemsstaten ska likaså dessförinnan ha utsett en eller flera nationella tillsynsmyndigheter i enlighet med artikel 24.

3.
     
  För att säkerställa en riktig tillämpning av bestämmelserna om skydd av personuppgifter i detta beslut, ska tullinformationssystemet i varje medlemsstat anses vara ett nationellt register, underställt de nationella bestämmelser som avses i punkt 1 och eventuella strängare bestämmelser som fastställs i detta beslut.

Ändring 53

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 21 – punkt 1

1.
     
  Om inte annat följer av artikel 8.1, ska varje medlemsstat garantera att användningen av personuppgifter som härrör från tullinformationssystemet för andra ändamål än sådana som avses i artikel 1.2 ska vara olaglig enligt medlemsstatens lagar, förordningar och förfaranden.

utgår

Ändring 54

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 21 – punkt 3

3.   Om inte annat följer av artikel 8.1 får personuppgifter som införts av andra medlemsstater inte kopieras från tullinformationssystemet till andra nationella dataregister med undantag för kopior i sådana system för riskanalys som används för att målstyra nationella tullkontroller eller kopior i system för operativ analys som används för att samordna åtgärder.

3.   Om inte annat följer av artikel 8.1 får personuppgifter som införts av andra medlemsstater inte kopieras från tullinformationssystemet till andra nationella dataregister, med undantag för kopior i sådana system för riskanalys som används för att målstyra nationella tullkontroller eller kopior i system för operativ analys som används för att samordna åtgärder.
  Sådana kopior får göras i den mån detta krävs för specifika fall eller utredningar.

Ändring 55

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 21 – punkt 4

4.   I de undantagsfall som avses i punkt 3 får endast analytiker som
  utsetts
  av medlemsstaternas nationella myndigheter behandla personuppgifter ur tullinformationssystemet inom ramen för ett riskanalyssystem som används av nationella myndigheter för att målinrikta tullkontroller respektive inom ramen för ett system för operativ analys som används för att samordna åtgärder.

4.   I de båda undantagsfall som avses i punkt 3 får endast analytiker som
  bemyndigats
  av medlemsstaternas nationella myndigheter behandla personuppgifter ur tullinformationssystemet inom ramen för ett riskanalyssystem som används för att målinrikta tullkontroller av nationella myndigheter respektive inom ramen för ett system för operativ analys som används för att samordna åtgärder.

Ändring 56

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 21 – punkt 7

7.   Personuppgifter som kopierats från tullinformationssystemet ska endast bevaras under den tid som behövs för att uppnå det syfte för vilket de kopierades. Behovet att bevara dem ska omprövas minst en gång per år av den
  kopierande parten från
  tullinformationssystemet. Uppgifterna får inte bevaras i mer än tio år. Personuppgifter som inte är nödvändiga för
  att uppnå syftet
  ska omedelbart
  utplånas
  eller avidentifieras.

7.   Personuppgifter som kopierats från tullinformationssystemet ska endast bevaras under den tid som behövs för att uppnå det syfte för vilket de kopierades. Behovet att bevara dem ska omprövas minst en gång per år av den
  medlemsstat i
  tullinformationssystemet
  som gjorde kopieringen
  . Uppgifterna får inte bevaras i mer än tio år. Personuppgifter som inte är nödvändiga för
  fortsatt operativ analys
  ska omedelbart
  raderas
  eller avidentifieras.

Ändring 57

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22 – punkt 1

1.
     Individers rättigheter vad gäller personuppgifter i tullinformationssystemet, särskilt deras rätt till tillgång till uppgifterna, ska
  verkställas
  i överensstämmelse med lagar,
  förordningar
  och förfaranden i den medlemsstat där dessa rättigheter åberopas.

Individers rättigheter med avseende på personuppgifter i tullinformationssystemet, särskilt deras rätt till tillgång till uppgifterna,
  till rättelse, radering eller blockering,
  ska
  utövas
  i överensstämmelse med lagar,
  bestämmelser
  och förfaranden i den medlemsstat
  som genomför rambeslut 2008/977/RIF
  där dessa rättigheter åberopas.
  Tillgång ska nekas i den mån ett sådant nekande är nödvändigt och proportionellt för att inte äventyra några pågående nationella utredningar eller under den tid då hemlig övervakning, spaning eller rapportering sker. Vid bedömning av om ett undantag är tillämpligt ska hänsyn tas till den berörda personens rättmätiga intressen.

Om detta fastställs i den berörda medlemsstatens lagar, förordningar och förfaranden ska den nationella tillsynsmyndighet som föreskrivs i artikel 23 besluta huruvida uppgifterna ska överlämnas och förfarandet för detta.

Den medlemsstat som inte har lämnat de relevanta uppgifterna kan överföra uppgifter endast om den på förhand har berett den uppgiftslämnande medlemsstaten tillfälle att anta en ståndpunkt.

Ändring 58

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22 – punkt 2

2.
     
  En medlemsstat som erhåller en ansökan om tillgång till personuppgifter ska avslå ansökan om tillgång kan skada utövandet av det lagliga syfte som anges i rapporten enligt artikel 5.1 eller för att skydda individers rättigheter och friheter. Tillgång ska alltid avslås under tid då hemlig övervakning, spaning eller rapportering sker eller under den period då en operativ analys görs av uppgifterna eller en administrativ utredning eller brottsutredning pågår.

utgår

Ändring 59

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22 – punkt 3

3.
     
  I enlighet med lagar, förordningar och förfaranden i varje medlemsstat, har var och en rätt att få de personuppgifter som berör den enskilde själv rättade eller utplånade, om dessa uppgifter är materiellt oriktiga, eller om de införts eller lagrats i tullinformationssystemet i strid med det ändamål som anges i artikel 1.2 i detta beslut eller med artikel 5 i 1981 års Strasbourgkonvention.

utgår

Ändring 60

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22 – punkt 4 – stycke 1 – led ca (nytt)

| ca) | blockera personuppgifter, |
| --- | --- |

ca)

blockera personuppgifter,

Ändring 61

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22 – punkt 4 – stycke 2

De berörda medlemsstaterna
  förbinder sig
  ömsesidigt att verkställa de slutliga beslut som fattas av en domstol eller en annan behörig myndighet i enlighet med leden a, b och c.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 29 förbinder sig
  de berörda medlemsstaterna ömsesidigt att verkställa de slutliga beslut som fattas av en domstol eller en annan behörig myndighet i enlighet med leden a–c.

Ändring 62

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22 – punkt 5

5.
     
  Hänvisningarna i denna artikel och i artikel 13.5 till ett ”slutligt beslut”innebär inte någon skyldighet för någon medlemsstat att överklaga det beslut som fattats av en domstol eller någon annan behörig myndighet.

utgår

Ändring 63

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 22a (ny)

Artikel 22a

Varje medlemsstat ska utse en eller flera nationella tillsynsmyndigheter med ansvar för skydd av personuppgifter till att utöva oberoende övervakning av sådana uppgifter som införts i tullinformationssystemet i enlighet med rambeslut 2008/977/RIF.

Ändring 64

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 23 – punkt 3

3.   Kommittén ska årligen avge yttranden angående tullinformationssystemets effektivitet och funktion till rådet i enlighet med avdelning VI i fördraget om Europeiska unionen och ska, vid behov, göra rekommendationer.

3.   Kommittén ska årligen rapportera om tullinformationssystemets effektivitet och ändamålsenlighet till rådet i enlighet med avdelning VI i EU-fördraget, vid behov kombinerat med rekommendationer.
  Rapporten ska överlämnas till Europaparlamentet för kännedom.

Ändring 65

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 24

Artikel 24

1.
     
  Varje medlemsstat ska utse en eller flera nationella tillsynsmyndigheter som ska ansvara för dataskydd avseende personuppgifter och dessa myndigheter ska genomföra en oberoende övervakning av sådana uppgifter som införts i tullinformationssystemet.

Tillsynsmyndigheterna ska i överensstämmelse med sin respektive nationella lagstiftning oberoende övervaka och kontrollera att behandlingen och användningen av uppgifter som är lagrade i tullinformationssystemet inte kränker de berörda personernas rättigheter. För detta ändamål ska tillsynsmyndigheterna ha tillgång till tullinformationssystemet.

2.
     
  Varje enskild person får be varje nationell tillsynsmyndighet att kontrollera uppgifter i tullinformationssystemet som rör den personen och den användning som har gjorts eller görs av dessa uppgifter. Denna rättighet regleras av lagar, förordningar och förfaranden i den medlemsstat där förfrågan görs. Om uppgifterna har införts av en annan medlemsstat ska kontrollen genomföras i nära samarbete med denna medlemsstats tillsynsmyndighet.

utgår

Ändring 66

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 25

Artikel 25

1.
     
  En tillsynsmyndighet ska inrättas Denna ska bestå av två företrädare från varje medlemsstat som kommer från de oavhängiga nationella tillsynsmyndigheterna i respektive medlemsstat

2.
     
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten ska fullgöra sina uppgifter i enlighet med bestämmelserna i detta beslut och 1981 års Strasbourgkonvention och med beaktande av rekommendation R(87) 15.

3.
     
  Den gemensamma tillsynsmyndigheten är behörig att övervaka tullinformationssystemets drift, att undersöka alla tillämpnings- och tolkningssvårigheter som kan uppstå under systemets drift, att undersöka sådana problem som kan uppstå då de nationella tillsynsmyndigheterna i medlemsstaterna oberoende övervakar systemet eller då rätten till enskilda personers tillgång utövas och även att utarbeta förslag till gemensamma lösningar på problem.

4.
     
  För att uppfylla sina åligganden, ska den gemensamma tillsynsmyndigheten ha tillgång till tullinformationssystemet.

5.
     
  De rapporter som avfattats av den gemensamma tillsynsmyndigheten ska överlämnas till de myndigheter till vilka de nationella tillsynsmyndigheterna överlämnar sina rapporter.

utgår

Ändring 67

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 25a (ny)

Artikel 25a

1.
     
  Europeiska datatillsynsmannen ska utöva tillsyn över kommissionens verksamhet när det gäller tullinformationssystemet. De uppgifter och befogenheter som avses i artiklarna 46 och 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4), ska tillämpas i enlighet därmed.

2.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen ska inom ramen för sina respektive befogenheter aktivt samarbeta inom sina ansvarsområden och säkerställa en samordnad tillsyn av tullinformationssystemet.

3.
     
  De nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen ska i detta syfte sammanträda minst en gång om året. Europeiska datatillsynsmannen ska stå för kostnader och service för dessa möten. En verksamhetsrapport ska inlämnas till Europaparlamentet, rådet och kommissionen vartannat år.

Ändring 68

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 26 – punkt 1 – led a

| a) | av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, angående tullinformationssystemets terminaler
  som är belägna inom deras stater
  , |
| --- | --- |

a)

av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, angående tullinformationssystemets terminaler
  som är belägna inom deras stater
  ,

| a) | av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, avseende tullinformationssystemets terminaler
  i respektive medlemsstater samt av Europol och Eurojust
  , |
| --- | --- |

a)

av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, avseende tullinformationssystemets terminaler
  i respektive medlemsstater samt av Europol och Eurojust
  ,

Ändring 69

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 26 – punkt 2 – inledningen

2.   De behöriga myndigheterna och den kommitté som avses i artikel 23 ska särskilt vidta åtgärder för att

2.   De behöriga myndigheterna
  , Europol, Eurojust
  och den kommitté som avses i artikel 23 ska särskilt vidta åtgärder för att

Ändring 70

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 26 – punkt 2 – led da (nytt)

| da) | säkerställa att personer som är behöriga att söka i tullinformationssystemet endast har åtkomst till de uppgifter som omfattas av deras sökningstillstånd och endast genom individuella och unika användaridentiteter och skyddade åtkomstmetoder (åtkomstkontroll), |
| --- | --- |

da)

säkerställa att personer som är behöriga att söka i tullinformationssystemet endast har åtkomst till de uppgifter som omfattas av deras sökningstillstånd och endast genom individuella och unika användaridentiteter och skyddade åtkomstmetoder (åtkomstkontroll),

Ändring 71

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 26 – punkt 2 – led e

| e) | säkerställa att, vad gäller användningen av tullinformationssystemet, behöriga personer har tillgång endast till de uppgifter för vilka de är behöriga, |
| --- | --- |

e)

säkerställa att, vad gäller användningen av tullinformationssystemet, behöriga personer har tillgång endast till de uppgifter för vilka de är behöriga,

utgår

Ändring 72

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 26 – punkt 2 – led ea (nytt)

| ea) | säkerställa att alla myndigheter med rätt till åtkomst av tullinformationssystemet skapar profiler som beskriver uppgifter och ansvar för personer som har befogenhet att få åtkomst till, lägga in, rätta, radera och söka uppgifter och på begäran utan dröjsmål ger de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 22a åtkomst till dessa profiler (personalprofiler), |
| --- | --- |

ea)

säkerställa att alla myndigheter med rätt till åtkomst av tullinformationssystemet skapar profiler som beskriver uppgifter och ansvar för personer som har befogenhet att få åtkomst till, lägga in, rätta, radera och söka uppgifter och på begäran utan dröjsmål ger de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 22a åtkomst till dessa profiler (personalprofiler),

Ändring 73

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 26 – punkt 2 – led ha (nytt)

| ha) | övervaka att de säkerhetsföreskrifter som avses i denna punkt är verkningsfulla och vidta nödvändiga organisatoriska åtgärder för intern övervakning för att säkerställa överensstämmelse med detta beslut (självgranskning). |
| --- | --- |

ha)

övervaka att de säkerhetsföreskrifter som avses i denna punkt är verkningsfulla och vidta nödvändiga organisatoriska åtgärder för intern övervakning för att säkerställa överensstämmelse med detta beslut (självgranskning).

Ändring 74

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 28 – punkt 1

1.   Varje medlemsstat ska
  ansvara för att uppgifterna som
  den har infört i tullinformationssystemet
  är riktiga
  , aktuella och
  lagenliga
  .
  Därutöver är varje medlemsstat ansvarig för att artikel 5 i 1981 års Strasbourgkonvention följs.

1.   Varje medlemsstat ska
  säkerställa att de uppgifter
  den infört i tullinformationssystemet
  i enlighet med artiklarna 3
  ,
  4.1 och 8 i rambeslut 2008/977/RIF är korrekta,
  aktuella
  , fullständiga
  och
  tillförlitliga samt om att registreringen skett lagenligt.

Ändring 75

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 28 – punkt 2

2.   Varje medlemsstat ska i enlighet med
  sina egna lagar, förordningar och förfaranden vara ansvarig för den skada
  som åsamkas en person genom användandet av tullinformationssystemet
  i den berörda medlemsstaten
  .
  Samma gäller om skadan
  orsakats av
  att den uppgiftslämnande medlemsstaten
  infört felaktiga uppgifter eller infört uppgifter
  i strid med detta beslut
  .

2.   Varje medlemsstat ska
  hållas ansvarig
  i enlighet med
  sin nationella lagstiftning för alla skador
  som åsamkas en person genom användningen av tullinformationssystemet.
  Detta ska även gälla skador som
  orsakats av
  en medlemsstat som
  infört oriktiga uppgifter eller infört
  eller lagrat
  uppgifter
  på ett olagligt sätt
  .

Ändring 76

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 28 – punkt 3

3.   Om
  den
  medlemsstat
  mot vilken talan har väckts på grund av felaktiga
  uppgifter
  inte är den uppgiftslämnande medlemsstaten
  , ska
  de berörda medlemsstaterna försöka att nå en överenskommelse om
  den
  eventuella andel av det utbetalade skadeståndet som ska återbetalas
  till den
  andra
  medlemsstaten av den
  uppgiftslämnande
  medlemsstaten.
  De belopp som sålunda överenskommits ska betalas på begäran.

3.   Om
  en mottagande
  medlemsstat
  betalar ersättning för en skada som vållats genom användning av oriktiga
  uppgifter
  som införts i tullinformationssystemet av en annan medlemsstat
  , ska den
  medlemsstat som infogade de oriktiga uppgifterna
  till den
  mottagande
  medlemsstaten
  återbetala det ersättningsbelopp som utbetalats och därvid ta hänsyn till eventuella felaktigheter som kan ha begåtts
  av den
  mottagande
  medlemsstaten.

Ändring 77

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 28 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Europol och Eurojust ska hållas ansvariga, i enlighet med sina stadgar.

Ändring 79

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 31

Medlemsstaterna ska se till att deras nationella lagstiftning överensstämmer med detta beslut senast den
  ....

Medlemsstaterna ska se till att deras nationella lagstiftning överensstämmer med detta beslut senast den
  1 juli 2011
  .

Ändring 80

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 32

Detta beslut ersätter såväl konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål som protokollet av den 12 mars 1999 om tillämpningsområdet för tvätt av avkastning i konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål och om införande av uppgift om transportmedlets registreringsnummer i konventionen (nedan kallat protokollet om tillämpningsområdet för tvätt av avkastning) och protokollet, upprättat enligt artikel 34 i fördraget om Europeiska unionen, om ändring, när det gäller inrättande av ett register för identifiering av tullutredningar, av konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål (nedan kallat protokollet om inrättande av ett register för identifiering av tullutredningar) från och med den
  ....

Detta beslut ersätter såväl konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål som protokollet av den 12 mars 1999 om tillämpningsområdet för tvätt av avkastning i konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål och om införande av uppgift om transportmedlets registreringsnummer i konventionen (nedan kallat protokollet om tillämpningsområdet för tvätt av avkastning) och protokollet, upprättat enligt artikel 34 i fördraget om Europeiska unionen, om ändring, när det gäller inrättande av ett register för identifiering av tullutredningar, av konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål (nedan kallat protokollet om inrättande av ett register för identifiering av tullutredningar) från och med den
  1 juli 2011
  .

Ändring 81

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 32 – stycke 1a (nytt)

Konventionen och de protokoll som det hänvisas till i första stycket ska därför upphöra att gälla från den dag då detta beslut ska tillämpas.

Ändring 82

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 33

Om inte annat följer av detta beslut ska alla tillämpningsåtgärder i konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål, protokollet om tillämpningsområdet för tvätt av avkastning och protokollet om inrättande av ett register för identifiering av tullutredningar upphöra att gälla med verkan från och med den
  ....

Om inte annat följer av detta beslut ska alla tillämpningsåtgärder i konventionen om användning av informationsteknologi för tulländamål, protokollet om tillämpningsområdet för tvätt av avkastning och protokollet om inrättande av ett register för identifiering av tullutredningar upphöra att gälla med verkan från och med den
  1 juli 2011
  .

Ändring 83

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 34

Artikel 34

Alla tvister mellan medlemsstater om tolkningen eller tillämpningen av detta beslut ska först behandlas i rådet, enligt det förfarande som föreskrivs i avdelning VI i fördraget, i avsikt att uppnå en lösning.

Om ingen lösning har uppnåtts inom sex månader kan någon av parterna i tvisten överlämna frågan till Europeiska gemenskapernas domstol.

utgår

Ändring 84

Republiken Frankrikes initiativ

Artikel 35 – punkt 2

2.   Det ska tillämpas från och med den
  ....

2.   Det ska tillämpas från och med den
  1 juli 2011
  .

---

(1)  
  EUT L 350, 30.12.2008, s. 60.

(2)  
  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

(3)  
  EUT L 138, 4.6.2009, s. 14.

(4)  

  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

Onsdag 25 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/150 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/150

---

Onsdag 25 november 2009Märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet ***II

P7_TA(2009)0086

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 november 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om märkning av däck vad gäller drivmedelseffektivitet och andra väsentliga parametrar (14639/6/2009 – C7-0287/2009 – 2008/0221(COD))

2010/C 285 E/33

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (14639/6/2009 – C7-0287/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0779),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2009)0348),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 72 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0076/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på kommissionens uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 22.4.2009, P6_TA(2009)0248.

---

Onsdag 25 november 2009BILAGA

UTTALANDE AV RÅDET

Kommissionen stöder användningen av gemenskapsinstrument som programmet Intelligent energi – Europa för att bidra till initiativ som ökar slutanvändarnas medvetenhet om fördelarna med märkning av däck.

Kommissionen kommer senast i juni 2012 att på sin webbplats ec.europa lägga ut information om däckmärkningen samt en kalkylator för beräkning av bränslebesparingar. Informationen vänder sig främst till konsumentorganisationer och däcktillverkare.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/151 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/151

---

Onsdag 25 november 2009Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Belgien - textilindustri; Irland - Dell

P7_TA(2009)0087

Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009 – 2009/2135(BUD))

2010/C 285 E/34

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0515 – C7-0208/2009),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0044/2009), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar i världshandelsmönstret och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lagstiftningsinstrument och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar i världshandelsmönstret och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid medlingsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut rörande fondens utnyttjande.

| C. | Belgien och Irland har ansökt om stöd med anledning av uppsägningarna inom textilsektorn i de belgiska regionerna Öst- och Västflandern (3) och Limburg (4) och inom datortillverkningsindustrin i de irländska länen Limerick, Clare och North Tipperary, samt staden Limerick (5). |
| --- | --- |

C.

Belgien och Irland har ansökt om stöd med anledning av uppsägningarna inom textilsektorn i de belgiska regionerna Öst- och Västflandern (3) och Limburg (4) och inom datortillverkningsindustrin i de irländska länen Limerick, Clare och North Tipperary, samt staden Limerick (5).

| D. | För båda ansökningarna har kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter uppfyllts. |
| --- | --- |

D.

För båda ansökningarna har kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter uppfyllts.

| E. | När det gäller Irlands ansökan har utskottet för sysselsättning och sociala frågor begärt att kommissionen lämnar extra information. |
| --- | --- |

E.

När det gäller Irlands ansökan har utskottet för sysselsättning och sociala frågor begärt att kommissionen lämnar extra information.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter snarast ska kunna tas i anspråk.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om institutionernas åtagande att säkerställa ett smidigt och snabbt förfarande för antagandet av beslut om utnyttjande av fonden, i syfte att tillhandahålla ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen.

| 3. | Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen bör göra allt man kan för att hantera följderna av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en avgörande roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att Europeiska unionen bör göra allt man kan för att hantera följderna av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter kan spela en avgörande roll för att återintegrera övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 4. | Europaparlamentet betonar att man i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställa att fonden stöder återintegreringen av enskilda övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet erinrar om att stödet från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter varken får ersätta åtgärder som företagen är skyldiga att vidta till följd av den nationella lagstiftningen eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att man i enlighet med artikel 6 i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör säkerställa att fonden stöder återintegreringen av enskilda övertaliga arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet erinrar om att stödet från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter varken får ersätta åtgärder som företagen är skyldiga att vidta till följd av den nationella lagstiftningen eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 5. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att den i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte systematiskt ska överföra betalningsbemyndiganden från Europeiska socialfonden, eftersom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett enskilt och särskilt instrument med sina egna mål och tidsfrister. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att den i samband med utnyttjandet av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte systematiskt ska överföra betalningsbemyndiganden från Europeiska socialfonden, eftersom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett enskilt och särskilt instrument med sina egna mål och tidsfrister.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med budgetöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att en utvärdering av hur Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och vilket mervärde den skapar bör göras inom ramen för den allmänna bedömningen av programmen och andra instrument som skapats genom det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, i samband med budgetöversynen av den fleråriga budgetramen 2007–2013.

| 7. | Europaparlamentet noterar att utskottet för sysselsättning och sociala frågor har behandlat kommissionens förslag och inte har några invändningar mot de belgiska ansökningarna, medan kommissionen har uppmanats att lämna förtydliganden i samband med Irlands ansökan avseende Dell-fallet. Parlamentet hänvisar dock till punkterna 1–6 i yttrandet från utskottet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att utskottet för sysselsättning och sociala frågor har behandlat kommissionens förslag och inte har några invändningar mot de belgiska ansökningarna, medan kommissionen har uppmanats att lämna förtydliganden i samband med Irlands ansökan avseende Dell-fallet. Parlamentet hänvisar dock till punkterna 1–6 i yttrandet från utskottet.

| 8. | Europaparlamentet kommer att bedöma konsekvenserna av kommissionens svar innan man fattar det slutliga beslutet både när det gäller det rättsliga och budgetmässiga instrumentet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kommer att bedöma konsekvenserna av kommissionens svar innan man fattar det slutliga beslutet både när det gäller det rättsliga och budgetmässiga instrumentet.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska undersöka de nuvarande problemen och från och med nu lägga fram sina förslag till beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i separata dokument: ett förslag till beslut per medlemsstats ansökan. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska undersöka de nuvarande problemen och från och med nu lägga fram sina förslag till beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i separata dokument: ett förslag till beslut per medlemsstats ansökan.

| 10. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att beslutet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att beslutet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2009/004 BE/Oost en West Vlaanderen textiles.

(4)  EGF/2009/005 BE/Limburg textiles.

(5)  EGF/2009/008 IE/Dell.

---

Onsdag 25 november 2009BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 25 november 2009

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

ochav följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar i världshandelsmönstret, i synnerhet för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden) inrättades för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar i världshandelsmönstret, i synnerhet för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| (2) | Tillämpningsområdet för fonden vidgades för ansökningar som lämnades från den 1 maj 2009 till att omfatta stöd för arbetstagare som sagts upp till följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för fonden vidgades för ansökningar som lämnades från den 1 maj 2009 till att omfatta stöd för arbetstagare som sagts upp till följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| (3) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom den årliga övre gränsen på 500 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(3)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom den årliga övre gränsen på 500 miljoner EUR.

| (4) | Belgien lämnade den 5 maj 2009 in två ansökningar om medel från fonden med anledning av uppsägningar inom textilsektorn. Ansökningarna uppfyller de villkor för fastställande av det ekonomiska stöd som anges i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006, varför kommissionen föreslår att ett belopp på 9 198 874 EUR ska utbetalas. |
| --- | --- |

(4)

Belgien lämnade den 5 maj 2009 in två ansökningar om medel från fonden med anledning av uppsägningar inom textilsektorn. Ansökningarna uppfyller de villkor för fastställande av det ekonomiska stöd som anges i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006, varför kommissionen föreslår att ett belopp på 9 198 874 EUR ska utbetalas.

| (5) | Irland lämnade den 29 juni 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar inom datortillverkningsindustrin. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av ekonomiskt stöd som fastställs i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006, varför kommissionen föreslår att ett belopp på 14 831 050 EUR ska utbetalas. |
| --- | --- |

(5)

Irland lämnade den 29 juni 2009 in en ansökan om medel från fonden med anledning av uppsägningar inom datortillverkningsindustrin. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av ekonomiskt stöd som fastställs i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006, varför kommissionen föreslår att ett belopp på 14 831 050 EUR ska utbetalas.

| (6) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av de ansökningar som har lämnats in av Belgien och Irland. |
| --- | --- |

(6)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd med anledning av de ansökningar som har lämnats in av Belgien och Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Europeiska unionens allmänna budget för 2009 ska Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utnyttjas till ett belopp av 24 029 924 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

Torsdag 26 november 2009

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/156 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/156

---

Torsdag 26 november 2009Europeiska året för volontärarbete (2011) *

P7_TA(2009)0094

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska året för volontärarbete (2011) (KOM(2009)0254 – C7-0054/2009 – 2009/0072(CNS))

2010/C 285 E/35

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0254),

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0054/2009),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling (A7-0077/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det riktbelopp som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taken för underrubrik 3b i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 och påpekar att årsbeloppet kommer att beslutas av budgetmyndigheten inom ramen för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det riktbelopp som anges i lagförslaget måste vara förenligt med taken för underrubrik 3b i den fleråriga budgetramen för 2007–2013 och påpekar att årsbeloppet kommer att beslutas av budgetmyndigheten inom ramen för det årliga budgetförfarandet.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att finansieringen av nya verksamheter inte får riskera befintliga program eller andra initiativ. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att finansieringen av nya verksamheter inte får riskera befintliga program eller andra initiativ.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till beslut


  Skäl -1 (nytt) |
| | (-1) | I fördraget fastställs unionsmedborgarskap, som kompletterar det nationella medborgarskapet i medlemsstaterna och är en viktig faktor för att stärka och garantera den europeiska integrationsprocessen. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl -1 (nytt)

(-1)

I fördraget fastställs unionsmedborgarskap, som kompletterar det nationella medborgarskapet i medlemsstaterna och är en viktig faktor för att stärka och garantera den europeiska integrationsprocessen.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl -1a (nytt)

| (-1a) | En viktig faktor för att stärka sammanhållningen och den demokratiska utvecklingen samt Europas ställning i världen är att uppmuntra aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

(-1a)

En viktig faktor för att stärka sammanhållningen och den demokratiska utvecklingen samt Europas ställning i världen är att uppmuntra aktivt medborgarskap.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl -1b (nytt)

| (-1b) | Europeiska året för volontärarbete för främjande av aktivt medborgarskap kommer att bidra till att visa att volontärarbete är ett viktigt uttryck för aktivt medborgarskap och demokrati, genom att europeiska värden som solidaritet och icke-diskriminering omsätts i handling och därmed bidrar året till en harmonisk utveckling av våra samhällen. |
| --- | --- |

(-1b)

Europeiska året för volontärarbete för främjande av aktivt medborgarskap kommer att bidra till att visa att volontärarbete är ett viktigt uttryck för aktivt medborgarskap och demokrati, genom att europeiska värden som solidaritet och icke-diskriminering omsätts i handling och därmed bidrar året till en harmonisk utveckling av våra samhällen.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 1

| (1) | Gemenskapen och medlemsstaterna strävar efter att främja utvecklingen av mänskliga resurser för att uppnå en hög sysselsättningsnivå och bekämpa social utslagning. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen och medlemsstaterna strävar efter att främja utvecklingen av mänskliga resurser för att uppnå en hög sysselsättningsnivå och bekämpa social utslagning.

| (1) | Gemenskapen och medlemsstaterna strävar efter att främja utvecklingen av mänskliga resurser för att uppnå en hög sysselsättningsnivå och bekämpa social utslagning
  genom att anta åtgärder för att öka kunskaperna, upprätta utbyte av information och bästa praxis, gynna innovativa tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter
  . |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen och medlemsstaterna strävar efter att främja utvecklingen av mänskliga resurser för att uppnå en hög sysselsättningsnivå och bekämpa social utslagning
  genom att anta åtgärder för att öka kunskaperna, upprätta utbyte av information och bästa praxis, gynna innovativa tillvägagångssätt och utvärdera erfarenheter
  .

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 3

| (3) | Volontärarbete utgör
  både
  ett tillfälle till icke-formell inlärning
  av yrkesfärdigheter
  och
  yrkeskunskaper
  och en viktig form av samhällsdeltagande. Insatser som utförs av volontärer i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen, som är en av Europeiska unionens grundprinciper, och
  de bidrar
  till
  utvecklingen av mänskliga resurser och
  social
  sammanhållning
  . |
| --- | --- |

(3)

Volontärarbete utgör
  både
  ett tillfälle till icke-formell inlärning
  av yrkesfärdigheter
  och
  yrkeskunskaper
  och en viktig form av samhällsdeltagande. Insatser som utförs av volontärer i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen, som är en av Europeiska unionens grundprinciper, och
  de bidrar
  till
  utvecklingen av mänskliga resurser och
  social
  sammanhållning
  .

| (3) | Volontärarbete utgör ett
  värdefullt
  tillfälle till icke-formell inlärning
  som gör det möjligt att utveckla yrkesmässiga och sociala färdigheter
  och
  kompetenser, det bidrar till solidaritet
  och
  är
  en viktig form av aktivt samhällsdeltagande.
  Volontärarbete främjar och uppmuntrar partnerskap och aktivt medborgarskap, vilket gör att europeiska värden såsom solidaritet och icke-diskriminering omsätts i handling.
  Insatser som utförs av volontärer i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen,
  särskilt deltagande demokrati
  , som är en av Europeiska unionens grundprinciper,
  och för främjandet av mänskliga rättigheter i och utanför EU. Volontärverksamheten kan bidra
  till
  att enskilda individer växer som människor och mår bra samt till att samhällena i Europa utvecklas harmoniskt med avseende på solidaritet,
  social
  inklusion och välstånd
  .
  Däremot bör volontärarbete och volontärverksamhet inte träda i stället för avlönat arbete, även om volontärerna bör få skälig ersättning för sina utgifter
  . |
| --- | --- |

(3)

Volontärarbete utgör ett
  värdefullt
  tillfälle till icke-formell inlärning
  som gör det möjligt att utveckla yrkesmässiga och sociala färdigheter
  och
  kompetenser, det bidrar till solidaritet
  och
  är
  en viktig form av aktivt samhällsdeltagande.
  Volontärarbete främjar och uppmuntrar partnerskap och aktivt medborgarskap, vilket gör att europeiska värden såsom solidaritet och icke-diskriminering omsätts i handling.
  Insatser som utförs av volontärer i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen,
  särskilt deltagande demokrati
  , som är en av Europeiska unionens grundprinciper,
  och för främjandet av mänskliga rättigheter i och utanför EU. Volontärverksamheten kan bidra
  till
  att enskilda individer växer som människor och mår bra samt till att samhällena i Europa utvecklas harmoniskt med avseende på solidaritet,
  social
  inklusion och välstånd
  .
  Däremot bör volontärarbete och volontärverksamhet inte träda i stället för avlönat arbete, även om volontärerna bör få skälig ersättning för sina utgifter
  .

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 3a (nytt)

| (3a) | Termen ”volontärverksamhet” avser alla former av volontärverksamhet, formellt, icke-formellt och informellt arbete eller utbildning, som en person utför frivilligt, av egen vilja och eget intresse och där betalningen saknar betydelse. Arbetet gagnar den enskilde volontären, grupper och samhället i stort. Den gör det också möjligt för enskilda och föreningar att hantera mänskliga, sociala och miljömässiga behov och problem, särskilt i katastrofsituationer som kan beröra hela samhället. Denna verksamhet bedrivs ofta till stöd för en ideell organisation eller lokalt baserade initiativ. Volontärverksamhet ersätter inte avlönade yrkesmässiga arbetstillfällen, utan tillför samhället ett mervärde genom sitt sociala och kulturella syfte. |
| --- | --- |

(3a)

Termen ”volontärverksamhet” avser alla former av volontärverksamhet, formellt, icke-formellt och informellt arbete eller utbildning, som en person utför frivilligt, av egen vilja och eget intresse och där betalningen saknar betydelse. Arbetet gagnar den enskilde volontären, grupper och samhället i stort. Den gör det också möjligt för enskilda och föreningar att hantera mänskliga, sociala och miljömässiga behov och problem, särskilt i katastrofsituationer som kan beröra hela samhället. Denna verksamhet bedrivs ofta till stöd för en ideell organisation eller lokalt baserade initiativ. Volontärverksamhet ersätter inte avlönade yrkesmässiga arbetstillfällen, utan tillför samhället ett mervärde genom sitt sociala och kulturella syfte.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 4

| (4) | I samhällen som genomgår en snabb förändring behöver man se till att det
  finns effektiv infrastruktur som stöder volontärer
  så att fler personer kan engagera sig i
  volontärarbete
  . Det är därför av vikt att på gemenskapsnivå stödja lärande av varandra och utbyte av bra lösningar. |
| --- | --- |

(4)

I samhällen som genomgår en snabb förändring behöver man se till att det
  finns effektiv infrastruktur som stöder volontärer
  så att fler personer kan engagera sig i
  volontärarbete
  . Det är därför av vikt att på gemenskapsnivå stödja lärande av varandra och utbyte av bra lösningar.

| (4) | I samhällen som genomgår en snabb förändring behöver man se till att det
  ges effektivt stöd till och vidtas åtgärder till förmån för volontärverksamheten
  så att fler personer kan engagera sig i
  den
  . Det är därför av vikt att på gemenskapsnivå
  samt på nationell, regional och lokal nivå
  stödja lärande av varandra och utbyte
  och utveckling
  av bra lösningar
  , bland annat genom effektiva samarbets- och nätverkssystem mellan volontärorganisationer och framför allt genom att det inrättas en webbportal
  . |
| --- | --- |

(4)

I samhällen som genomgår en snabb förändring behöver man se till att det
  ges effektivt stöd till och vidtas åtgärder till förmån för volontärverksamheten
  så att fler personer kan engagera sig i
  den
  . Det är därför av vikt att på gemenskapsnivå
  samt på nationell, regional och lokal nivå
  stödja lärande av varandra och utbyte
  och utveckling
  av bra lösningar
  , bland annat genom effektiva samarbets- och nätverkssystem mellan volontärorganisationer och framför allt genom att det inrättas en webbportal
  .

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 5

| (5) | Vid regeringskonferensen 1997 antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete som bifogades slutakten för Amsterdamsfördraget och i vilken man bekräftar det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten. |
| --- | --- |

(5)

Vid regeringskonferensen 1997 antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete som bifogades slutakten för Amsterdamsfördraget och i vilken man bekräftar det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten.

| (5) | Vid regeringskonferensen 1997 antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete som bifogades slutakten för Amsterdamfördraget och i vilken man bekräftar det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten
  och främja frivilligt arbete mellan generationerna
  . |
| --- | --- |

(5)

Vid regeringskonferensen 1997 antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete som bifogades slutakten för Amsterdamfördraget och i vilken man bekräftar det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten
  och främja frivilligt arbete mellan generationerna
  .

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 12

| (12) | Volontärverksammhet ingår i ett antal gemenskapsprogram som är inriktade på rörlighet under volontärverksamhet, till exempel Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom/Ung och Aktiv i Europa, programmet för livslångt lärande och programmet Ett Europa för medborgarna. |
| --- | --- |

(12)

Volontärverksammhet ingår i ett antal gemenskapsprogram som är inriktade på rörlighet under volontärverksamhet, till exempel Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom/Ung och Aktiv i Europa, programmet för livslångt lärande och programmet Ett Europa för medborgarna.

| (12) | Volontärverksamhet ingår i ett antal flera gemenskapsprogram
  och gemenskapsnätverk
  som är inriktade på rörlighet under volontärverksamhet
  för personer i alla åldrar
  , till exempel Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom/Ung och Aktiv i Europa, programmet för livslångt lärande och programmet Ett Europa för medborgarna.
  Volontärarbetet kommer, tack vare sin områdesöverskridande karaktär, att skapa samverkanseffekter mellan dessa program
  . |
| --- | --- |

(12)

Volontärverksamhet ingår i ett antal flera gemenskapsprogram
  och gemenskapsnätverk
  som är inriktade på rörlighet under volontärverksamhet
  för personer i alla åldrar
  , till exempel Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom/Ung och Aktiv i Europa, programmet för livslångt lärande och programmet Ett Europa för medborgarna.
  Volontärarbetet kommer, tack vare sin områdesöverskridande karaktär, att skapa samverkanseffekter mellan dessa program
  .

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 12a (nytt)

| (12a) | Volontärarbete är av stor betydelse för att främja ett aktivt medborgarskap, utveckla det civila samhället och stärka solidariteten. |
| --- | --- |

(12a)

Volontärarbete är av stor betydelse för att främja ett aktivt medborgarskap, utveckla det civila samhället och stärka solidariteten.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 13

| (13) | Det finns en mångfald av volontärinsatser runtom i Europa som bör
  bevaras
  och vidareutvecklas. |
| --- | --- |

(13)

Det finns en mångfald av volontärinsatser runtom i Europa som bör
  bevaras
  och vidareutvecklas.

| (13) | Det finns en mångfald
  och lång tradition
  av volontärinsatser runtom i Europa som bör
  skyddas
  och vidareutvecklas
  , bland annat genom att det inrättas ett gränsöverskridande nätverk för volontärorganisationerna i de olika medlemsstaterna, så att vi får en stadigvarande plattform för utbyte av erfarenheter och exempel på bästa praxis
  . |
| --- | --- |

(13)

Det finns en mångfald
  och lång tradition
  av volontärinsatser runtom i Europa som bör
  skyddas
  och vidareutvecklas
  , bland annat genom att det inrättas ett gränsöverskridande nätverk för volontärorganisationerna i de olika medlemsstaterna, så att vi får en stadigvarande plattform för utbyte av erfarenheter och exempel på bästa praxis
  .

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | Europeiska året för volontärarbete bör utgöra ett tillfälle för att uppmuntra medlemsstaterna att skapa rättssäkerhet för volontärer vad gäller deras rättsliga status. |
| --- | --- |

(13a)

Europeiska året för volontärarbete bör utgöra ett tillfälle för att uppmuntra medlemsstaterna att skapa rättssäkerhet för volontärer vad gäller deras rättsliga status.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | EU har en mycket viktig uppgift att fylla när det gäller att främja, utveckla och stödja volontärverksamhet i hela unionen. Det är dock viktigt att man erkänner och respekterar den mångfasetterade karaktären på volontärarbetet inom de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13b)

EU har en mycket viktig uppgift att fylla när det gäller att främja, utveckla och stödja volontärverksamhet i hela unionen. Det är dock viktigt att man erkänner och respekterar den mångfasetterade karaktären på volontärarbetet inom de enskilda medlemsstaterna.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 14

| (14) | Volontärarbete kan bidra till de europeiska samhällenas harmoniska utveckling.
  Volontäraktiviteter utgör en rik icke-formell inlärningserfarenhet som ger bättre yrkesfärdigheter
  och
  yrkeskunskaper, bidrar till anställbarhet
  och
  solidaritetskänsla, utvecklar sociala färdigheter, underlättar samhällsintegration
  och
  främjar samhällsdeltagande. |
| --- | --- |

(14)

Volontärarbete kan bidra till de europeiska samhällenas harmoniska utveckling.
  Volontäraktiviteter utgör en rik icke-formell inlärningserfarenhet som ger bättre yrkesfärdigheter
  och
  yrkeskunskaper, bidrar till anställbarhet
  och
  solidaritetskänsla, utvecklar sociala färdigheter, underlättar samhällsintegration
  och
  främjar samhällsdeltagande.

| (14) | Volontärarbete kan bidra till de europeiska samhällenas harmoniska utveckling och
  främja social integration
  och
  socialt välmående, motverka rasism
  och
  fördomar samt bidra till interkulturell och interreligiös dialog
  . |
| --- | --- |

(14)

Volontärarbete kan bidra till de europeiska samhällenas harmoniska utveckling och
  främja social integration
  och
  socialt välmående, motverka rasism
  och
  fördomar samt bidra till interkulturell och interreligiös dialog
  .

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 14a (nytt)

| (14a) | Alla människor bör få möjlighet att utföra volontärarbete. I syfte att främja personlig utveckling och deltagande bör asylsökande, flyktingar och lagligt bosatta invandrare kunna spela en allt viktigare roll i volontärverksamhet, särskilt om de inte har möjlighet till anställning. |
| --- | --- |

(14a)

Alla människor bör få möjlighet att utföra volontärarbete. I syfte att främja personlig utveckling och deltagande bör asylsökande, flyktingar och lagligt bosatta invandrare kunna spela en allt viktigare roll i volontärverksamhet, särskilt om de inte har möjlighet till anställning.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 14b (nytt)

| (14b) | Volontärarbete utgör ett bra tillfälle till icke-formellt lärande som stärker yrkesfärdigheten och -kompetensen, bidrar till anställbarhet genom att underlätta återintegration på arbetsmarknaden, gör det möjligt att utveckla sociala färdigheter och bidrar till individens personliga utveckling och välmående. |
| --- | --- |

(14b)

Volontärarbete utgör ett bra tillfälle till icke-formellt lärande som stärker yrkesfärdigheten och -kompetensen, bidrar till anställbarhet genom att underlätta återintegration på arbetsmarknaden, gör det möjligt att utveckla sociala färdigheter och bidrar till individens personliga utveckling och välmående.

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 14c (nytt)

| (14c) | Volontärarbete kan medverka till att bekämpa fattigdom och åstadkomma social och ekonomisk utveckling genom åtgärder som vidtas i EU och i tredjeländer. |
| --- | --- |

(14c)

Volontärarbete kan medverka till att bekämpa fattigdom och åstadkomma social och ekonomisk utveckling genom åtgärder som vidtas i EU och i tredjeländer.

Ändring 18

Förslag till beslut

Skäl 14d (nytt)

| (14d) | Arbetsgivare kan som ett led i sin strategi för företagens sociala ansvar stödja och uppmuntra volontärverksamhet. |
| --- | --- |

(14d)

Arbetsgivare kan som ett led i sin strategi för företagens sociala ansvar stödja och uppmuntra volontärverksamhet.

Ändring 19

Förslag till beslut

Skäl 15

| (15) | Trots dessa initiativ har potentialen för volontärarbete fortfarande inte förverkligats fullt ut. Ett europeiskt år för volontärarbete blir en möjlighet att visa i ett europeiskt sammanhang att volontärverksamhet ökar samhällsdeltagandet. Det kan bidra till att främja samhörighetskänsla och
  medborgarnas
  engagemang i sina samhällen på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

(15)

Trots dessa initiativ har potentialen för volontärarbete fortfarande inte förverkligats fullt ut. Ett europeiskt år för volontärarbete blir en möjlighet att visa i ett europeiskt sammanhang att volontärverksamhet ökar samhällsdeltagandet. Det kan bidra till att främja samhörighetskänsla och
  medborgarnas
  engagemang i sina samhällen på lokal, regional, nationell och europeisk nivå.

| (15) | Trots dessa initiativ har potentialen för volontärarbete fortfarande inte förverkligats fullt ut.
  På EU-nivå har det hittills inte heller getts något formellt erkännande åt alla dem som ägnar sig åt volontärarbete på sin fritid.
  Ett europeiskt år för volontärarbete blir
  således
  en möjlighet att visa i ett europeiskt sammanhang att volontärverksamhet ökar samhällsdeltagandet. Det kan bidra till att
  bland invånarna
  främja samhörighetskänsla och engagemang i sina samhällen på lokal, regional, nationell och europeisk nivå
  och till att uppmuntra medlemsstaterna att bekämpa diskriminering genom göra det möjligt för utländska invånare, inbegripet asylsökande, i varje medlemsstat att utföra volontärarbete i ideella organisationer eller oavlönat
  . |
| --- | --- |

(15)

Trots dessa initiativ har potentialen för volontärarbete fortfarande inte förverkligats fullt ut.
  På EU-nivå har det hittills inte heller getts något formellt erkännande åt alla dem som ägnar sig åt volontärarbete på sin fritid.
  Ett europeiskt år för volontärarbete blir
  således
  en möjlighet att visa i ett europeiskt sammanhang att volontärverksamhet ökar samhällsdeltagandet. Det kan bidra till att
  bland invånarna
  främja samhörighetskänsla och engagemang i sina samhällen på lokal, regional, nationell och europeisk nivå
  och till att uppmuntra medlemsstaterna att bekämpa diskriminering genom göra det möjligt för utländska invånare, inbegripet asylsökande, i varje medlemsstat att utföra volontärarbete i ideella organisationer eller oavlönat
  .

Ändring 20

Förslag till beslut

Skäl 15a (nytt)

| (15a) | Medlemsstaterna bör uppmuntras att minska sådan byråkrati som hindrar volontärer från att utöva volontärverksamhet. |
| --- | --- |

(15a)

Medlemsstaterna bör uppmuntras att minska sådan byråkrati som hindrar volontärer från att utöva volontärverksamhet.

Ändring 21

Förslag till beslut

Skäl 15b (nytt)

| (15b) | Europeiska året för volontärarbete bör framhäva volontärverksamhetens viktiga roll, samtidigt som medlemsstaterna bör erinras om att sådana insatser varken bör ha till syfte att tillgodose sådana grundläggande behov som normalt sett tillgodoses av sociala tjänster eller fungera som substitut för offentliga åtgärder. |
| --- | --- |

(15b)

Europeiska året för volontärarbete bör framhäva volontärverksamhetens viktiga roll, samtidigt som medlemsstaterna bör erinras om att sådana insatser varken bör ha till syfte att tillgodose sådana grundläggande behov som normalt sett tillgodoses av sociala tjänster eller fungera som substitut för offentliga åtgärder.

Ändring 22

Förslag till beslut

Skäl 16

| (16) | År 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001). |
| --- | --- |

(16)

År 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001).

| (16) | Den internationella frivilligdagen firas den 5 december och
  år 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001). |
| --- | --- |

(16)

Den internationella frivilligdagen firas den 5 december och
  år 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001).

Ändring 23

Förslag till beslut

Skäl 16a (nytt)

| (16a) | Utöver den sociala funktion som volontärarbete fyller har det ett ekonomiskt värde och bidrar väsentligt till ekonomin. |
| --- | --- |

(16a)

Utöver den sociala funktion som volontärarbete fyller har det ett ekonomiskt värde och bidrar väsentligt till ekonomin.

Ändring 24

Förslag till beslut

Skäl 16b (nytt)

| (16b) | Volontärarbetet har stor betydelse på miljö- och civilskyddsområdena och dess bidrag måste uppmärksammas och stödjas på alla områden, särskilt i de nya demokratierna inom EU. |
| --- | --- |

(16b)

Volontärarbetet har stor betydelse på miljö- och civilskyddsområdena och dess bidrag måste uppmärksammas och stödjas på alla områden, särskilt i de nya demokratierna inom EU.

Ändring 25

Förslag till beslut

Skäl 16c (nytt)

| (16c) | Om volontärarbete erkänns som en verksamhet som ger kvalifikationer och kompetens, till exempel genom YOUTHPASS med en koppling till EUROPASS, kommer det inte att betraktas uteslutande som ett alternativ till formell utbildning, utan som ett komplement till sådan utbildning, och volontärernas rörlighet kommer dessutom att underlättas. |
| --- | --- |

(16c)

Om volontärarbete erkänns som en verksamhet som ger kvalifikationer och kompetens, till exempel genom YOUTHPASS med en koppling till EUROPASS, kommer det inte att betraktas uteslutande som ett alternativ till formell utbildning, utan som ett komplement till sådan utbildning, och volontärernas rörlighet kommer dessutom att underlättas.

Ändring 26

Förslag till beslut

Skäl 16d (nytt)

| (16d) | Om den tid som läggs ner på volontärarbete skulle erkännas utgöra matchande bidrag (i form av in natura-insatser) inom europeiska och nationella projekt skulle det innebära ett påtagligt erkännande av värdet på volontärarbete och underlätta volontärorganisationernas arbete. |
| --- | --- |

(16d)

Om den tid som läggs ner på volontärarbete skulle erkännas utgöra matchande bidrag (i form av in natura-insatser) inom europeiska och nationella projekt skulle det innebära ett påtagligt erkännande av värdet på volontärarbete och underlätta volontärorganisationernas arbete.

Ändring 27

Förslag till beslut

Artikel 1

År 2011 ska utses till Europeiska året för volontärarbete (nedan kallat ”Europeiska året”).

År 2011 ska utses till Europeiska året för volontärarbete
  för främjande av aktivt medborgarskap
  (nedan kallat ”Europeiska året”).

(Denna ändring berör hela rättsakten under behandling)

Ändring 28

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 1

Europeiska årets övergripande mål blir att uppmuntra och stödja, särskilt genom utbyte av erfarenheter och bra lösningar, de insatser som görs av medlemsstaterna
  ,
  lokala och regionala myndigheter
  samt det civila samhället,
  för att införa förutsättningar som främjar volontärarbete i Europeiska unionen.

Europeiska årets övergripande mål ska vara att uppmuntra och stödja, särskilt genom utbyte av erfarenheter och bra lösningar
  samt främjande av innovativa tillvägagångssätt och utvärdering av erfarenheter
  , de insatser som görs av
  EU,
  medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter samt det civila samhället, för att införa förutsättningar som främjar volontärarbete i Europeiska unionen
  och för att öka volontärarbetets synlighet och stärka verksamheten inom Europeiska unionen
  .

Ändring 29

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 1

| 1. | Verka för en miljö som gynnar volontärarbete i EU: Förankra volontärarbete som ett inslag i främjandet av samhällsengagemang och mellanmänskliga aktiviteter i ett EU-sammanhang. |
| --- | --- |

1.

Verka för en miljö som gynnar volontärarbete i EU: Förankra volontärarbete som ett inslag i främjandet av samhällsengagemang och mellanmänskliga aktiviteter i ett EU-sammanhang.

| 1. | Verka för en miljö som gynnar volontärarbete i EU: Förankra volontärarbete som ett inslag i främjandet av samhällsengagemang
  , partnerskap
  och mellanmänskliga aktiviteter i ett EU-sammanhang. |
| --- | --- |

1.

Verka för en miljö som gynnar volontärarbete i EU: Förankra volontärarbete som ett inslag i främjandet av samhällsengagemang
  , partnerskap
  och mellanmänskliga aktiviteter i ett EU-sammanhang.

Ändring 30

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 2

| 2. | Ge handlingskraft åt volontärorganisationer och höja kvaliteten på volontärarbetet:
  Underlätta
  volontärverksamhet och uppmuntra till nätverksbildande, rörlighet, samarbete och samverkan mellan volontärorganisationer och andra sektorer i ett EU-sammanhang. |
| --- | --- |

2.

Ge handlingskraft åt volontärorganisationer och höja kvaliteten på volontärarbetet:
  Underlätta
  volontärverksamhet och uppmuntra till nätverksbildande, rörlighet, samarbete och samverkan mellan volontärorganisationer och andra sektorer i ett EU-sammanhang.

| 2. | Ge handlingskraft åt volontärorganisationer
  med respekt för deras syften, prioriteringar och autonomi
  och höja kvaliteten på volontärarbetet:
  Främja
  volontärverksamhet och
  volontärorganisationers tillgång till tillräcklig och hållbar finansiering genom att
  uppmuntra till nätverksbildande, rörlighet, samarbete och samverkan mellan volontärorganisationer och andra
  icke-vinstdrivande
  sektorer i ett EU-sammanhang
  , genom att uppmuntra initiativ i situationer där människor eller miljöer hotas, både för att förhindra och hantera sådana situationer, samt genom att ge volontärer adekvat utbildning i att hantera och agera effektivt i nödsituationer, samt genom att göra det möjligt för volontärerna att arbeta långsiktigt
  .
  Volontärorganisationernas skyldighet att ta hand om sina volontärer bör lagfästas och inbegripa adekvat försäkringsskydd, hälso- och säkerhetsåtgärder samt utbildning. |
| --- | --- |

2.

Ge handlingskraft åt volontärorganisationer
  med respekt för deras syften, prioriteringar och autonomi
  och höja kvaliteten på volontärarbetet:
  Främja
  volontärverksamhet och
  volontärorganisationers tillgång till tillräcklig och hållbar finansiering genom att
  uppmuntra till nätverksbildande, rörlighet, samarbete och samverkan mellan volontärorganisationer och andra
  icke-vinstdrivande
  sektorer i ett EU-sammanhang
  , genom att uppmuntra initiativ i situationer där människor eller miljöer hotas, både för att förhindra och hantera sådana situationer, samt genom att ge volontärer adekvat utbildning i att hantera och agera effektivt i nödsituationer, samt genom att göra det möjligt för volontärerna att arbeta långsiktigt
  .
  Volontärorganisationernas skyldighet att ta hand om sina volontärer bör lagfästas och inbegripa adekvat försäkringsskydd, hälso- och säkerhetsåtgärder samt utbildning.

Ändring 31

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 3

| 3. | Belöna och erkänna volontärverksamhet: Uppmuntra lämpliga incitament för individer, företag och organisationer som arbetar med volontärer, samt få beslutsfattare, det civila samhället, organisationer och arbetstagare att mer systematiskt erkänna de kunskaper och färdigheter som förvärvats genom volontärarbete. |
| --- | --- |

3.

Belöna och erkänna volontärverksamhet: Uppmuntra lämpliga incitament för individer, företag och organisationer som arbetar med volontärer, samt få beslutsfattare, det civila samhället, organisationer och arbetstagare att mer systematiskt erkänna de kunskaper och färdigheter som förvärvats genom volontärarbete.

| 3. | Belöna och erkänna volontärverksamhet: Uppmuntra lämpliga incitament för individer, företag och organisationer som arbetar med volontärer
  , inbegripet genom att ge volontärer ett effektivt hälso- och säkerhetsskydd i form av en olycksfalls- och ansvarsförsäkring under volontärarbetet, erkänna förvärvade kvalifikationer genom validering och ekvivalering när volontärer genomgår utbildning och söker arbete
  , samt få beslutsfattare, det civila samhället, organisationer och arbetstagare på EU-nivå och i medlemsstaterna att mer systematiskt erkänna de kunskaper och färdigheter som förvärvats genom volontärarbete. |
| --- | --- |

3.

Belöna och erkänna volontärverksamhet: Uppmuntra lämpliga incitament för individer, företag och organisationer som arbetar med volontärer
  , inbegripet genom att ge volontärer ett effektivt hälso- och säkerhetsskydd i form av en olycksfalls- och ansvarsförsäkring under volontärarbetet, erkänna förvärvade kvalifikationer genom validering och ekvivalering när volontärer genomgår utbildning och söker arbete
  , samt få beslutsfattare, det civila samhället, organisationer och arbetstagare på EU-nivå och i medlemsstaterna att mer systematiskt erkänna de kunskaper och färdigheter som förvärvats genom volontärarbete.

Ändring 32

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 3a (nytt)

| 3a. | Uppmuntra internationell och europeisk solidaritet genom att främja fred, samarbete mellan nord och syd samt miljöskydd, och erkännande av en social ekonomi baserad på solidaritet genom volontärarbete. |
| --- | --- |

3a.

Uppmuntra internationell och europeisk solidaritet genom att främja fred, samarbete mellan nord och syd samt miljöskydd, och erkännande av en social ekonomi baserad på solidaritet genom volontärarbete.

Ändring 33

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 4

| 4. | Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt: Öka den allmänna medvetenheten om vikten av volontärarbete som ett uttryck för samhällsengagemang och ett exempel på mellanmänsklig verksamhet och om hur det bidrar till harmonisk samhällsutveckling och ekonomisk sammanhållning, som alla medlemsstater är angelägna om. |
| --- | --- |

4.

Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt: Öka den allmänna medvetenheten om vikten av volontärarbete som ett uttryck för samhällsengagemang och ett exempel på mellanmänsklig verksamhet och om hur det bidrar till harmonisk samhällsutveckling och ekonomisk sammanhållning, som alla medlemsstater är angelägna om.

| 4. | Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt: Öka den allmänna medvetenheten om vikten av volontärarbete som ett uttryck för samhällsengagemang och ett exempel på mellanmänsklig verksamhet och om hur det bidrar till harmonisk samhällsutveckling och ekonomisk
  och social
  sammanhållning, som alla medlemsstater är angelägna om
  , samt verka för att volontärarbetet blir mer attraktivt för medborgarna så att de kan delta i samhällelig verksamhet
  . |
| --- | --- |

4.

Öka medvetenheten om volontärarbetets värde och vikt: Öka den allmänna medvetenheten om vikten av volontärarbete som ett uttryck för samhällsengagemang och ett exempel på mellanmänsklig verksamhet och om hur det bidrar till harmonisk samhällsutveckling och ekonomisk
  och social
  sammanhållning, som alla medlemsstater är angelägna om
  , samt verka för att volontärarbetet blir mer attraktivt för medborgarna så att de kan delta i samhällelig verksamhet
  .

Ändring 34

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 4a (nytt)

| 4a. | Utarbeta en vitbok om volontärarbete: Främja en miljö som gynnar volontärarbete i EU. |
| --- | --- |

4a.

Utarbeta en vitbok om volontärarbete: Främja en miljö som gynnar volontärarbete i EU.

Ändring 35

Förslag till beslut

Artikel 2 – stycke 2 – led 4b (nytt)

| 4b. | Stödja erkännandet av framgångsrikt volontärarbete i och mellan medlemsstaterna för att säkerställa att god praxis och framgångsrika strategier för volontärarbete på ett enkelt sätt kan spridas i hela EU. |
| --- | --- |

4b.

Stödja erkännandet av framgångsrikt volontärarbete i och mellan medlemsstaterna för att säkerställa att god praxis och framgångsrika strategier för volontärarbete på ett enkelt sätt kan spridas i hela EU.

Ändring 36

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1

1.   Bland åtgärderna för att uppnå de mål som anges i artikel 2 ska följande initiativ som vidtas på gemenskapsnivå, eller nationell, regional eller lokal nivå ingå och som är kopplade till Europeiska årets mål:

1.   Bland åtgärderna för att uppnå de mål som anges i artikel 2 ska följande initiativ som vidtas på gemenskapsnivå, eller nationell, regional eller lokal nivå ingå och som är kopplade till Europeiska årets mål:

| — | utbyte av erfarenheter och bra lösningar, |
| --- | --- |

—

utbyte av erfarenheter och bra lösningar,

| — | utbyte av erfarenheter och bra lösningar
  , särskilt genom effektiva samarbets- och nätverkssystem mellan volontärorganisationer
  , |
| --- | --- |

—

utbyte av erfarenheter och bra lösningar
  , särskilt genom effektiva samarbets- och nätverkssystem mellan volontärorganisationer
  ,

| — | spridning av resultat av studier och forskning kopplade till ämnet, |
| --- | --- |

—

spridning av resultat av studier och forskning kopplade till ämnet,

| — | konferenser, evenemang och initiativ för att främja
  debatter
  och framhäva vikten av volontärarbetets betydelse och värde, samt
  uppmärksamma volontärernas insatser
  , |
| --- | --- |

—

konferenser, evenemang och initiativ för att främja
  debatter
  och framhäva vikten av volontärarbetets betydelse och värde, samt
  uppmärksamma volontärernas insatser
  ,

| — | konferenser, evenemang och initiativ för att främja
  dialogen, innovativa tillvägagångssätt och utvärdering av erfarenheter
  och öka medvetenheten om volontärarbetets betydelse och värde, samt
  främja transnationella nätverk som tar sikte på en aktiv debatt
  , |
| --- | --- |

—

konferenser, evenemang och initiativ för att främja
  dialogen, innovativa tillvägagångssätt och utvärdering av erfarenheter
  och öka medvetenheten om volontärarbetets betydelse och värde, samt
  främja transnationella nätverk som tar sikte på en aktiv debatt
  ,

| — | informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen
  . |
| --- | --- |

—

informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen
  .

| — | informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen
  , bland annat genom att använda nya medier och Internet och inrätta av en europaportal i detta syfte, |
| --- | --- |

—

informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen
  , bland annat genom att använda nya medier och Internet och inrätta av en europaportal i detta syfte,

| — | inrättande av en europeisk databas på Internet för aktörerna, de berörda parterna och organisationerna inom något verksamhetsområde för volontärarbetet, där såväl deras avslutade och pågående projekt ingår som också deras framtida initiativ, för att förbättra nätverksbildningen och kommunikationen mellan dem, |
| --- | --- |

—

inrättande av en europeisk databas på Internet för aktörerna, de berörda parterna och organisationerna inom något verksamhetsområde för volontärarbetet, där såväl deras avslutade och pågående projekt ingår som också deras framtida initiativ, för att förbättra nätverksbildningen och kommunikationen mellan dem,

| — | främjande av användningen av volontärtid som motprestation för ekonomiskt stöd för EU-projekt. |
| --- | --- |

—

främjande av användningen av volontärtid som motprestation för ekonomiskt stöd för EU-projekt.

Ändring 37

Förslag till beslut

Artikel 4 – stycke 2

Varje medlemsstat ska se till att detta organ på ett vederbörligt sätt engagerar en bred skala intressenter på nationell, regional och lokal nivå.

Varje medlemsstat ska se till att detta organ på ett vederbörligt sätt engagerar en bred skala intressenter på nationell, regional och lokal nivå
  , särskilt vid utarbetandet av de nationella arbetsprogrammen och den eller de åtgärderna för hela den tid det europeiska året pågår
  .
  De medel som har avsatts för att uppnå årets mål ska beviljas organisationer i det civila samhället som är direkt involverade i volontärverksamhet och volontärarbete. I varje nationellt program bör man vara extra uppmärksam på att förenkla de administrativa åtgärderna, bland annat genom att göra det lättare för små organisationer med begränsade resurser att få finansiering.

Ändring 38

Förslag till beslut

Artikel 5 – stycke 4

Medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionskommittén kommer att
  kopplas in i
  verksamheten.

Medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén kommer att
  vara nära kopplade till
  verksamheten
  för att åstadkomma det mervärde som ett utbyte av bästa praxis på gemenskapsnivå, även mellan EU-institutionerna, medför
  .

Ändring 39

Förslag till beslut

Artikel 7 – punkt 1

1.   Budgeten för genomförandet av detta beslut under tiden 1 januari 2011-31 december 2011 är
  6 000 000euro
  .

1.   Budgeten för genomförandet av detta beslut under tiden 1 januari 2011-31 december 2011 är
  10 000 000EUR
  .

Ändring 40

Förslag till beslut

Artikel 7 – punkt 2

2.   De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

2.   De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen
  , utan att undergräva finansieringen av övriga program eller verksamheter inom underramen för rubrik 3b
  .

Ändring 41

Förslag till beslut

Artikel 8

Kommissionen får inom ramen för Europeiska året samarbeta med lämpliga internationella organisationer, särskilt Förenta nationerna och Europarådet, och se till att EU:s deltagande är väl synligt.

Kommissionen får inom ramen för Europeiska året samarbeta med lämpliga internationella organisationer, särskilt Förenta nationerna och Europarådet, och se till att EU:s deltagande är väl synligt
  och även vidta åtgärder för att stimulera andra internationella organisationer till att öka volontärarbete världen över
  .
  I samarbete med dessa organisationer ska kommissionen främja program för internationellt volontärarbete för att uppmuntra utbyte av bästa praxis för volontärarbete i tredje länder.

Ändring 42

Förslag till beslut

Artikel 9

Tillsammans med medlemsstaterna ska kommissionen se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut stämmer överens med andra system och initiativ på gemenskapsnivå och på nationell och regional nivå som bidrar till att uppnå målen för Europeiska året.

Tillsammans med medlemsstaterna ska kommissionen se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut stämmer överens med
  och kompletterar
  andra
  gemenskapsprogram och gemenskapsinsatser samt
  system och initiativ på nationell och regional nivå som bidrar till att uppnå målen för Europeiska året.

Ändring 43

Förslag till beslut

Bilaga – del A – led 1

| 1. | Informations- och PR-kampanjer som inbegriper |
| --- | --- |

1.

Informations- och PR-kampanjer som inbegriper

| 1. | Informations- och PR-kampanjer som inbegriper |
| --- | --- |

1.

Informations- och PR-kampanjer som inbegriper

| — | högprofilsvenemang och forum för utbyte av erfarenheter och bra lösningar, |
| --- | --- |

—

högprofilsvenemang och forum för utbyte av erfarenheter och bra lösningar,

| — | högprofilsevenemang och forum för utbyte av erfarenheter och bra lösningar
  , varvid vänorts- och rörlighetsprogram ska prioriteras, under deltagande av europeiska organ eller organisationer som är aktiva inom volontärarbete, företrädare för arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén
  , |
| --- | --- |

—

högprofilsevenemang och forum för utbyte av erfarenheter och bra lösningar
  , varvid vänorts- och rörlighetsprogram ska prioriteras, under deltagande av europeiska organ eller organisationer som är aktiva inom volontärarbete, företrädare för arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén
  ,

| — | tävlingar (med eller utan priser), |
| --- | --- |

—

tävlingar (med eller utan priser),

| — | samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om
  Europeiska året för volontärarbete
  , |
| --- | --- |

—

samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om
  Europeiska året för volontärarbete
  ,

| — | samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om
  volontärverksamhet och det europeiska året
  , |
| --- | --- |

—

samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om
  volontärverksamhet och det europeiska året
  ,

| — | framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela gemenskapen för att främja allmänhetens intresse, |
| --- | --- |

—

framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela gemenskapen för att främja allmänhetens intresse,

| — | framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela gemenskapen för att främja allmänhetens intresse, |
| --- | --- |

—

framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela gemenskapen för att främja allmänhetens intresse,

| — | åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge mer synlighet åt gemenskapens program, system och initiativ som bidrar till målen för Europeiska året
  för volontärarbete
  , |
| --- | --- |

—

åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge mer synlighet åt gemenskapens program, system och initiativ som bidrar till målen för Europeiska året
  för volontärarbete
  ,

| — | åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge mer synlighet åt gemenskapens program, system och initiativ som bidrar till målen för
  det
  europeiska året, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge mer synlighet åt gemenskapens program, system och initiativ som bidrar till målen för
  det
  europeiska året,

| — | inrättandet av en webbplats på Europaservern med en portal för ledare för volontärprojekt för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ
  . |
| --- | --- |

—

inrättandet av en webbplats på Europaservern med en portal för ledare för volontärprojekt för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ
  .

| — | inrättandet av en webbplats på Europaservern med en portal för ledare för volontärprojekt för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ
  och fungera som en stadigvarande plattform för samarbete mellan olika berörda parter, |
| --- | --- |

—

inrättandet av en webbplats på Europaservern med en portal för ledare för volontärprojekt för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ
  och fungera som en stadigvarande plattform för samarbete mellan olika berörda parter,

| — | tydliggörande av volontärverksamhetens bidrag till statskassan och av dess samhällsbetydelse, genom att göra volontärarbete till en egen kategori i Eurostats statistik, skapa ”satellitkonton” för ideella organisationer, låta dessa konton omfatta volontärarbetares verksamhet samt ge spridning åt Internationella frivilligdagen, som erkändes av FN 1985 och sedan dess firas den 5 december varje år. |
| --- | --- |

—

tydliggörande av volontärverksamhetens bidrag till statskassan och av dess samhällsbetydelse, genom att göra volontärarbete till en egen kategori i Eurostats statistik, skapa ”satellitkonton” för ideella organisationer, låta dessa konton omfatta volontärarbetares verksamhet samt ge spridning åt Internationella frivilligdagen, som erkändes av FN 1985 och sedan dess firas den 5 december varje år.

Ändring 44

Förslag till beslut

Bilaga – del A – led 2 – strecksats 1

| — | Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelsen, effektiviteten
  ,
  effekterna
  och den långsiktiga övervakningen
  av Europeiska året för volontärarbete. |
| --- | --- |

—

Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelsen, effektiviteten
  ,
  effekterna
  och den långsiktiga övervakningen
  av Europeiska året för volontärarbete.

| — | Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelsen, effektiviteten
  och
  effekterna av Europeiska året för volontärarbete
  samt lägga grunden för en långsiktig övervakning och uppföljning av det
  . |
| --- | --- |

—

Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelsen, effektiviteten
  och
  effekterna av Europeiska året för volontärarbete
  samt lägga grunden för en långsiktig övervakning och uppföljning av det
  .

Ändring 45

Förslag till beslut

Bilaga – del C – stycke 1

Varje
  nationell samordnare
  ska lämna in en enda ansökan om gemenskapsbidrag. Ansökan ska innehålla en beskrivning av
  samordnarens
  arbetsprogram eller
  verksamhet
  som man söker bidrag till och som
  syftar till att
  göra PR för Europeiska året. Till bidragsansökan ska bifogas en detaljerad budget med de sammanlagda kostnaderna för de föreslagna
  initativen
  eller arbetsprogrammet, och beloppen samt källorna till samfinansiering. Gemenskapens bidrag kan täcka högst 80 % av de sammanlagda kostnaderna.

Varje
  nationellt samordnande organ
  ska lämna in en enda ansökan om gemenskapsbidrag. Ansökan ska innehålla en beskrivning
  – utarbetad efter fortlöpande samråd med volontärorganisationerna –
  av
  det samordnande organets prioriteringar och
  arbetsprogram eller
  verksamheter
  som man söker bidrag till och som
  ska
  göra PR för Europeiska året. Till bidragsansökan ska bifogas en detaljerad budget med de sammanlagda kostnaderna för de föreslagna
  verksamheterna
  eller arbetsprogrammet, och beloppen samt källorna till samfinansiering. Gemenskapens bidrag kan täcka högst 80 % av de sammanlagda kostnaderna.
  Möjligheter till naturabidrag bör tillåtas i de medlemsstater där regelverket tillåter detta.

Ändring 46

Förslag till beslut

Bilaga – del C – stycke 2

Kommissionen ska fastställa de preliminära belopp som är tillgängliga som bidrag för varje
  nationell samordnare
  och den sista ansökningsdagen. I kriterierna ska man ta hänsyn till befolkning, levnadskostnader och ett fast belopp per medlemsstat som behövs för att garantera verksamhet på miniminivå.

Kommissionen ska fastställa de preliminära belopp som är tillgängliga som bidrag för varje
  nationellt samordnande organ
  och den sista ansökningsdagen. I kriterierna ska man ta hänsyn till befolkning, levnadskostader och ett fast belopp per medlemsstat som behövs för att garantera verksamhet på miniminivå.

Ändring 47

Förslag till beslut

Bilaga – del C – stycke 4

Följande inslag ska ingå i arbetsprogrammet eller verksamheten:

Följande inslag ska ingå i arbetsprogrammet eller verksamheten:

| (a) | Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja det europeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ. |
| --- | --- |

(a)

Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja det europeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ.

| (a) | Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja det europeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ. |
| --- | --- |

(a)

Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja det europeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ.

| (b) | Seminarier
  för att lära av varandra
  på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

(b)

Seminarier
  för att lära av varandra
  på nationell, regional och lokal nivå.

| (b) | Konferenser och temainriktade
  seminarier på nationell, regional och lokal nivå
  som möjliggör ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar
  , |
| --- | --- |

(b)

Konferenser och temainriktade
  seminarier på nationell, regional och lokal nivå
  som möjliggör ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar
  ,

| (c) | Informations-, upplysnings- och PR-kampanjer på nationell, regional och lokal nivå
  , inbegripet organisation av prisutdelningar och tävlingar
  . |
| --- | --- |

(c)

Informations-, upplysnings- och PR-kampanjer på nationell, regional och lokal nivå
  , inbegripet organisation av prisutdelningar och tävlingar
  .

| (c) | Informations-
  och forskningsverksamhet samt studier med anknytning

  till denna, upplysnings- och PR-kampanjer på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

(c)

Informations-
  och forskningsverksamhet samt studier med anknytning

  till denna, upplysnings- och PR-kampanjer på nationell, regional och lokal nivå.

| (d) | Samarbete med medierna. |
| --- | --- |

(d)

Samarbete med medierna.

| (d) | Samarbete med
  den privata och icke-statliga sektorn och med
  medierna
  för spridning av information om det europeiska året och för vidtagande av åtgärder till förmån för en långsiktig dialog om frågor med anknytning till volontärarbete samt till yrkesutbildning inriktad på volontärer för att verksamheten ska kunna fortsätta även efter utgången av det europeiska året 2011
  . |
| --- | --- |

(d)

Samarbete med
  den privata och icke-statliga sektorn och med
  medierna
  för spridning av information om det europeiska året och för vidtagande av åtgärder till förmån för en långsiktig dialog om frågor med anknytning till volontärarbete samt till yrkesutbildning inriktad på volontärer för att verksamheten ska kunna fortsätta även efter utgången av det europeiska året 2011
  .

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/170 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/170

---

Torsdag 26 november 2009Avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina *

P7_TA(2009)0095

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om förlängning av avtalet om tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina (KOM(2009)0182 – C7-0018/2009 – 2009/0062(CNS))

2010/C 285 E/36

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2009)0182),

med beaktande av artikel 170, artikel 300.2 första stycket och artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0018/2009),

med beaktande av artiklarna 55, 46.1 och 90.8 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0074/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förnyandet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förnyandet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Ukraina parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Ukraina parlamentets ståndpunkt.

---

| 21.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 285/171 |
| --- | --- | --- | --- |

21.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 285/171

---

Torsdag 26 november 2009Stadga för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC) och samförståndsavtal om att vid Internationella energiorganet inrätta sekretariatet för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet *

P7_TA(2009)0096

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2009 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens undertecknande av ”Stadga för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet (IPEEC)” och ”Samförståndsavtal om att vid Internationella energiorganet inrätta sekretariatet för Internationella partnerskapet för samarbete om energieffektivitet” (KOM(2009)0438 – C7-0219/2009 – 2009/0119(CNS))

2010/C 285 E/37

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2009)0438),

med beaktande av artiklarna 175.1, 300.2 första stycket och 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C7-0219/2009),

med beaktande av artiklarna 55, 90.8 och 46.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A7-0075/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner undertecknandet av stadgan och samförståndsavtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner undertecknandet av stadgan och samförståndsavtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Internationella energiorganet parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Internationella energiorganet parlamentets ståndpunkt.

---